200 



Biöreiiklou genom Gramont och Lionne och något senare 

 konung-en själf genom Terlon och Courtin. beträffande den 

 ifrågasatta alliansen mellan de bada kronorna, en resolution, 

 som i alt väsentligt återhämtade och ytterligare pointerade, 

 hvad kardinalen tidigare delgifvit x ). De undvikade svar, 

 som gåfvos de svenska representanterna på konungens för- 

 bundsförslag i England, betecknade i det stora hela det 

 samma 2 ). 



Ännu innan Karl Gustaf mottog underrättelsen om 

 kardinalens afslag, aflät han emellertid till Biörenklou en 

 skrifvelse, som afslöjar ett n} 7 tt moment i hans planer för 

 framtiden: tanken på ett återupptagande af kriget med Dan- 

 mark 3 ). I samma grad, som denna tanke vinner terräng 

 hos honom, blir hans hufvudsträfvan att af Frankrike och 

 England erhålla subsidier 4 ) utan bestämd obligation å sin 



») B. — K. M. 22 maj, Courtin — K. M. 2 (12) juni 1653. 

 [A. S.] Gramont och Lionne -- Maz. 13 juni 1658. Vol. CXLI. 

 [A. P.] Maz. — Terlon 20 juni i Lettres du card. Masarin, VIII. 

 442 ff. Jfr. B. — K. M. 10 juli, Sn. — K. M. 20 juli, Courtin — K. 

 M. 5 (15) juli 1653, [A. S.] Lettres du card. Mazarin, VIII. 518 ff. 

 Chéruel, Hist. de Mazarin, III. 122 ff. 



2 ) Fleetwood och Friesendorff — K. M. 7, 21, 28 maj, 4. 11, 

 25 juni, 2, 9, 26, 30 juli 1653. [A. 8.] Jfr. Pufendorf, Carol. Gust. 

 V. § 77, 79, 80. 



3 ) R. B. — B. 22 maj 1658. Jfr. Carlson, 365, som dock för- 

 bigår den passus, där denna tanke finner uttryck. 



4 ) Karl Gustaf fick i själfva värket i subsideiunderhandlin- 

 gen med Frankrike sin önskan uppfyld. Hvarken förbundsförplik- 

 telsen i Bhenalliansen eller kapitulationen kunde hindra Mazarin 

 Iran en hemlig förbindelse att med subsidier understöda Sverge 

 och dymedels för konungen underlätta den kamp, hvars snara 

 utbrott kardinalen väntade mellan honom och kejsaren. Subsidie- 

 underhandlingen i fråga lige-er utom ramen för denna framställning. 



