Stockholm. 



A. Svenska Akademien. 



(Instiftad den 20 mars 1786 af konung- Gustaf III.) 



1. GUSTAF MAURITZ ARMFELT. Inträdestal den 13 Maj 

 1786 af Öfverste Kammarjunkaren, Cavaljeren hos Hans Kongl. 

 Höghet Kron-Prinsen, General- Adjutanten af Flygeln, Öfverste- 

 Löjtnanten, Friherre Gustaf Mauritz Armfelt. — Upptager sidd. 

 85 — 92 af Svenska Akademiens Handlingar Ifrån år 1786. 

 Första Delen. Stockholm 1801. — Sidd. 93—98 innehålla: »Svar 

 på Friherre Armfelts Tal af Akademiens Direktör Johan Hen- 

 rik Kellgren." 



Den 11 December 1786 hölls inträdestal af Kongl. 

 Sekreteraren Abraham Niclas Clewberg. Sidd. 225—227 i of- 

 vanuämnda del af Handlingarna innehålla: „Svar på Herr 

 Clewbergs Tal af Akademiens Direktör Friherre Gust. Mau- 

 ritz Armfelt." 



Friherre Gustaf Mauritz Armfelt, född i S:t Mårtens socken 

 d. 1 j i 1757 och son af Generalmajoren Magnus Vilhelm Armfelt, 

 tillvann sig genom utmärkta egenskaper Konung Gustaf IILs ynnest 

 och befordrades till höga embeten, så bland andra till kansler för 

 Abo akademi. Efter sin kunglige välgörares död drabbades Arm- 

 felt af många vexlande öden, tills han 1811 svor trobetsed ät kejsar 

 Alexander den I och lemnade Sverige. Af kejsaren mottagen med 

 mycken nåd, bekom han höga förtroendeposter med afseende på 

 Finland, blef ånyo kansler för Abo akademi och upphöjdes i gref- 



