derfor ikke alene betinget af Jordbundens forskellige Beskaffenhed men ogsaa delvis 

 af Læforholdene. Til disse to Stranddannelser, Sand- og Lerslrand, kan der føjes 

 en tredie, for en væsentlig Del af organisk Materiale dannet Bund, der imidlertid 

 kun i ringe Grad er repræsenteret i Dansk Vestindien. 



Hvor der er en, selv kun smal, lav Strand mellem det højere Lands Fod og 

 Havet, findes langs Kj'sterne af vore vestindiske Øer i Regelen mere eller mindre 

 udstrakte Sanddannelser, navnlig i Bunden af de aabne Bugter; overalt bestaar 

 Sandet væsentlig af „Koralsand", som dog langt fra alene hidrører fra Koraller, 

 men tillige stammer fra andre Dyrs Skaller og fra Kalkalger; paa nogle Steder er 

 Koralsandet mere eller mindre blandet med Sand, der er dannet ved Smuldring af 

 Klippernes Bjærgarter, og som dels dannes paa Stranden selv, hvor der er Klippe- 

 kyst, dels i Bæklejerne, „Gut'erne, hvorfra det af Regntidens stride Bjærgbække 

 føres ud i Havet. Paa nogle Steder, hvor der kun er en smal, faa Meter bred 

 Strand mellem Havet og Klippens Fod, har man Lejlighed til at se alle Overgange 

 mellem det endelige Produkt, det mere eller mindre fine Sand, og det Materiale, 

 fra hvilkel Sandet stammer; saaledes f. Eks. i den lille Popilleaus Bay paa St. Jan. 



Paa andre Steder er den inderste, af hidført Materiale mere eller mindre op- 

 fyldte Del af en Bugt bleven delvis adskilt fra Havet, idet Havet har dannet en 

 Sandvold tværs over Bugten, hvorved der indenfor er fremkommet en større eller 

 mindre Lagune med roligere Vand, i Regelen med en frodig Mangrove-Vegetation i 

 Randen. Paa andre Steder igen er en saadan Lagune bleven helt adskilt fra Havet 

 som en lavvandet Sø, der i Dansk Vestindien i Regelen bliver kaldt „Salt Pond" 

 eller „Salt Panne"; ogsaa blot .,Pond" eller „Panne"; en saadan „Pond" kan endelig 

 blive helt opfyldt dels af nedskyllet Materiale dels af ved Højvande indskyllet Ma- 

 teriale og derved tørlagt, saa at den kun undtagelsesvis, i Regntider og Stormflods- 

 tider, sættes under Vand. 



Denne Udviklingsgang er i det væsentlige allerede skildret af Ørsted ' og 

 Eggers"; men da jeg har haft Lejlighed til at studere disse Forhold paa en Række 

 Punkter, vil jeg som Indledning til Skildringen af Sandy Point og Krauses Lagune 

 give en kort Beskrivelse af de forskellige Udviklingstrin paa den Maade, at jeg be- 

 skriver Forholdene som de nu er paa bestemte, navngivne Lokaliteter; jeg mener, 

 at dette kan have Betydning som Udgangspunkt og Støttepunkt for fremtidige Under- 

 søgelser over Arten og Hurtigheden af de Forandringei-, som foregaar og i Fremtiden 

 vil foregaa ved de danske vestindiske Øers Kyster; ved mine Undersøgelser over 

 Forholdene ved Krauses Lagune og de store Forandringer, som her er foregaaet i 

 nyeste Tid, har jeg selv stærkt følt Savnet af en mere detailleret Skildring af, hvor- 

 ledes Forholdene her var, før disse Forandringer fandt Sted. 



Nogen indgaaende Skildring af Vegetationsformationerne skal jeg ikke her 



' ØRSTED , A. S. , Dansli Vestindien i physisk-geographisli og naturhistorisk Henseende. Bergsoe, 

 Den danske Stats Statistik. 4. Bd. Kjøbenhavn 1849. 



'-' Eggers, H. F. A., Naturen paa de dansk-vestindiske Øer. Tidsskrift for populære Fremstillinger 

 af Naturvidenskaben. S'e Række, 5'e Bind. Kjøbenhavn 1878. 



