12 



fra enkelte Bække paa St. Croix, er ganske tørt den meste Tid af Aaret eller kun 

 med enkelte Vandpytter i Fordybninger i Klipjiebunden; men i Regntiden bruser 

 der ned gennem disse „Guf'er rivende Bjærgbække, der fører Materiel af forskellig 

 Art ud i Bugterne; derved og ved opskyllet Sand fra Havet bliver Stranden i 

 Bunden af Bugterne efterhaanden langt bredere end langs Bugternes Sider. Hvor 

 denne Tilvækst foregaar jevnt, idet de nye Sandmasser aflejres i Sammenhæng med 

 de ældre, er Vegetationsforholdene væsentlig som de foran skildrede; paa udsat 

 Kyst, hvor Havet kan føre Sandet højere op, og livor den nydannede Bund derfor 

 er løs og tør, faar vi en Pescaprae- og en Coccoloba-Formation; i de roli- 

 gere Bugter, derimod, hvor den nydannede Bund er lavere og fugtigere og oftest 

 tillige dannet af finere Materiale, faar vi, foruden en Mangrove-Formation eller 

 dog en Laguncularia-Conocarpus-Bræmnie, en Conocarpus-Formation, 

 der indefter grænser op til Bakkeskraaningernes Kratvegetation. 



Paa de mest beskyttede Steder bliver den ny Jord i større eller mindre Grad, 

 undertiden næsten udelukkende, dannet af Ler og fine Kalkpartikler, idet Havet til 

 Tider gaar op over disse lave Strækninger medførende Ler- og Kalkslam, hvorved 

 Bunden langsomt højnes; men paa Grund af, at Regnvandet tillige ofte skyller 

 grovere Materiale ud over disse Sletter og der i uroligt Vejr desuden kan skylles 

 Sand ind fra Havet, kan Bunden her ofte være ret vekslende baade i Højde og 

 Beskaffenhed, og det forstaaes, at der ofte bliver Betingelser for en Blanding af 

 Conocarpu s- For mationens og Coccoloba -j- Pescaprae- For mation ernes 

 Arter. Ved en af de smaa Bugter, nær Bovoni, i det hidre af Yersey Bay (Fig. 11) 

 paa St. Thomas, var Foi-holdet følgende: 



1) ud i Havet en frodig Mangro ve- Bevoksning; 



2) i Strandkantens Slambund et 4 — 5 Meter højt A vice nnia -Bælte med 

 Laguncularia; Bunden næsten ganske dækket af A vicennia's Aande- 

 rødder; 



3) temmelig fugtig, ganske jevn Lerslette, dels helt bar, dels med Batis 

 maritima; 



4) lidt højere, sandet Bund med Sporobohis virginiciis og enkelte hidivider af 

 Heliotropiuin ciirassavicum, Acacia Farnesiana, Antheryliiim Rohrii og Rhacoma 

 crossopetalum ; 



5) derpaa xerophil Mikrofanerofyt-Vegetation paa de omgivende lave Højder. 



De tre første Facies hører til Mangrove-Formationen. No. 4 er Cono- 

 carpus-Formationen, men paa dette meget begrænsede Omraade uden Cono- 

 carpu s, der iøvrigt fandtes i Mængde paa lignende Terræn i Nærheden. 



Andre Steder foregaar Tilvæksten ikke stedse i Sammenhæng med det allerede 

 dannede, idet det tilførte Materiale ikke altid aflejres paa eller langs med Kysten. 

 Ofte har Havet opkastet en Sandvold tværs over en Bugt enten ved dens Munding, 

 f. Eks. Krauses Lagune paa St. Croix, eller længere inde, f. Eks. i Magens Bay 



