25 



Juncellus laevigatas og Bacopa monniera i stor Mængde. Denne Sporobolus- 

 Bevoksning findes paa en Bund, som andre Steder er dækket af Conocarpus- 

 Formationens Fanerofyter. 



Den paa en Bund af en saadan Beskaffenhed ogsaa andre Steder ofte op- 

 trædende Bevoksning af Sporobolus er vistnok et Kunstprodukt, fremkommen ved, 

 at Træer og Buske er huggede bort for Græsningens Skyld. At dette i foreliggende 

 Tilfælde var saaledes, fremgaar af, at der fandtes en Del Stubbe paa Terrænet og 

 desuden enkelte store Individer af Mancinil (Hippomane mancinilla). 



Paa de højere, mere tørre Partier af Terrænet fandtes en Del flere Arter, især 

 Sida ciliaris, Stglosanthes hamaius, Evolvulus nummularius, Capraria biflora, Helio- 

 Iropium curassavicum , Acacia Farnesiana og et Par Græsser. Indenfor dette Terræn 

 følger det lidt højere, med Sukkerrør dyrkede Land. 



Længere mod Øst, hen mod 14, bliver Terrænet mellem Lagunen og det 

 dyrkede Land ganske smalt; indenfor Auicennia-Laguncularia-Fncins findes her kun 

 en meget smal Conorarpus-Formation med Hippomane mancinilla, Phichea odoraia 

 og enkelte andre. 



I den østlige Del af Lagunen er Forholdene meget vekslende, idet Stormfloden 

 har medført store Masser af Sand og Slam, som delvis har opfyldt Lagunen; her 

 er alle Overgange fra en af lavt Vand dækket Bund til ret høj Bund, navnlig som 

 smallere eller bredere Tunger, der fra Øst strækker sig ud i Lagunen og som, 

 idetmindste delvis, er dækket af en lav Fanerofyt-Vegetation af Conocarpus, Pluchea 

 odorata, Borrichia arborescens, Capraria bi/lora o. a. Paa de vanddækkede Stræk- 

 ninger findes enten ingen Vegetation eller der ses enkelte ganske unge Individer af 

 Avicennia og Rhizophora; Avicennia er størst og aabenbart kommen først. Hvor 

 Terrænet er lidt højere, ikke vanddækket men dog meget fugtigt og blødt, findes 

 vidtstrakte Bevoksninger af Balis og Salicornia, men ogsaa her er store Flader uden 

 eller næsten uden Vegetation. 



Ved Skildringen af Forholdene langs den lave, brede Sandvold, der begrænser 

 Lagunen mod Sydøst, vil jeg begynde ude ved Udløbet, ved 18 (se Kortet); ogsaa 

 her er der ført store Masser af Sand og Slam ind i Lagunen, saa at denne er bleven 

 saa opfyldt, at store Strækninger ligger tørre; man kan saaledes paa visse Steder 

 gaa helt ud i den dræbte Avicennia-Skov (Fig. 15). Paa de laveste, vanddækkede 

 Partier ses her enkelte unge Individer af Avicennia, og, paa det noget højere Terræn, 

 større og mindre Grupper af Balis, Salicornia og Sesuvium; af de to første gaar, 

 paa dette Sted, snart den ene snart den anden længst ud paa den lave Bund; 

 Sesuvium forekommer mest paa et lidt højere Terræn. Det øverste Sandlag var 

 grønt af blaagrønne Alger. 



Terrænet mellem 6 og 18 (se Kortet) har jeg ikke undersøgt; ikke fordi det 

 er vanskeligt at komme derover, thi Løbet mellem 17 og 18 var næsten ganske til- 

 sandet, men Tiden tillod ikke en Undersøgelse. Bunden er her dækket af en lav 

 Fanerofyt-Vegetation, der, saa vidt jeg kunde se fra Punkterne 6 og 18, næppe er 

 væsentlig forskellig fra Vegetationen paa den Sandrevle, der begrænser Lagunen 



D. K. 1). Vidensk. Selsk. Skr., 7. Uække. naturvidensk. og matheiu. Al'd. N'Ul- 1. 4 



