28 



Paa et enkelt Sted, ved 20 (se Kortet), skærer Havet i Øjeblikket borl al' 

 Kj'sten, der paa dette Sted staar som en kratbevokset Brink. Ved 21 danner 

 Sariana maritima paa en længere Strækning den yderste Rand af Krattet (Fig. 16); 

 Forholdet var her følgende: 



1. 2 — 3 Meter bred Strand med opskyllede Blade af Cymodacea og Thalassia. 



2. 1 — 2 Meter bred, lidt højere Strimmel med Sporoholus og enkelte Ipomaea 

 pescaprae. 



3. Suriana maritima-Krat. 



Fra 21 mod Bunden af Lime Tree Bay bliver Strandvolden højere og mere 

 tør, og Krattet dannes her især af Lantana odorata, Corchorus hirsutus, Coccoloba 

 uvifera, Hippomane mancinilla, Conocarpus erectiis og enkelte Scaevola Phimieri. 

 Krattet gaar næsten lige til Havet, kun adskilt derfra ved en smal Strimmel af 

 opskyllede Blade af Havgræs. Omtrent i Bunden af Lime Tree Bay, forbi 22 (se 

 Kortet) , gaar den foran nævnte (Nr. 7 i Oversigten S. 26) , med Salicornia og Batis 

 bevoksede Dal over i græsklædte, navnlig med Sporobolus og Stenotaphrum bevoksede 

 Strækninger, som her gaar lige ud til Havet. Paa de højere Partier findes enkelte 

 Buske og især lav, forkrøblet Krat af Borrichia arborescens. 



Jeg har i det foregaaende søgt at give en Fremstilling af Forholdene ved 

 Krauses Lagune saaledes som de var i 1906; jeg ser vel, at denne Fremstilling 

 hverken er fuldstændig eller anskuelig; Forholdene er saa indviklede og forskellig- 

 artede, at det er meget vanskeligt, ja ugørligt, at give en anskuelig Helhedsfrem- 

 stilling; jeg har derfor ment, at det var bedst at give en detailleret Fremstilling af 

 Forholdene paa en Række bestemte Steder, og jeg haaber, at de givne Oplysninger 

 sammenholdt med de vedføjede Fotografier kan tjene som Udgangspunkt ved 

 Undersøgelser af de Forandringer, der sikkert vil ske med Hensyn til Vegetationens 

 Udvikling i Fremtiden. 



Paa Grund af de store Forandringer, som i den nyeste Tid er foregaaet, er 

 der neppe noget Sted ved Krauses Lagune, hvor de oprindelige Forhold er helt 

 uforandrede eller hvor de optrædende Formationers forskellige Facies alle er til 

 Stede i deres oprindelige Skikkelse; efterfølgende Oversigt over den beskyttede 

 Kysts Formationer er derfor ikke nogen Fremstilling af Forholdet paa et enkelt 

 Sted men et Forsøg paa at udrede, i hvilket Forhold de forskellige Facies staar 

 til hverandre, og hvilke Facies i vore Strandes Vegetation de maa antages at 

 svare til. 



Tidevandsbæltet; Mangrove-Formationen. Benævnelsen Tidevands- 

 bæltet trænger til en nærmere Forklaring, da det ikke, idetmindste ikke altid, 

 falder ganske sammen med det Omraade, der ligger mellem lavest Ebbe og højest 

 Flod; navnlig ikke hvor der, som i Dansk Vestindien, kun er meget ringe Forskel 

 mellem Ebbe og Flod; her staar Mangrove-Formationen tillige dels paa stedse vand- 

 dækket Bund dels paa en kun undtagelsesvis vanddækket men stedse fugtig Bund. 



