39 



Klitterræn, naar man fra de unge Klitter langs Havet vandrer ind over det ældre 

 Klitterræn, at Vegetationen paa de ældre Partier har et langt mere magert og tørt 

 Udseende end Vegetationen paa de yngre Dannelser nærmere Stranden. 



Lidt forbi det vestlige Hjørne, ved 15 (se Kortet), danner Kysten en ganske 

 lille Bugt og her skæres der i Øjeblikket bort af Landet; Kratvegetationen, som 

 her især bestaar af Coccoloba og Ernodea, gaar paa dette Sted helt ud paa den 

 yderste Kant af en af Bølgerne undergravet Skrænt. Længere mod Øst, omtrent 

 ved 16, begynder Landet atter at vokse; herfra og til Sydhjørnet er Stranden dannet 

 af smallere eller bredere, parallelt med Kysten løbende, lave Sandvolde og mellem- 

 liggende Dale, som tiltage i Antal hen mod Sydhjørnet samtidig med at Stranden 

 bliver i tilsvarende Grad bredere. 



>««V^ 



Fig. 21. 



Fra Vesthjornet af Sandy Point paa St. Croix, ved 14 paa Kortet Kig. 17 (24. 1. (XS). Overgangen mellem Pes- 

 caprae-Forniationens Canavalia-Facies og Krattet, der her yder.st bestaar a( Chrysolxilaiitis icaco , Suriana 

 nuiritima og Ernodea lilluralis. I liaggrnnden Hojdcrne paa NordvesHijiirnet af St. Croix. Se iovrigt Teksten. 



Udenfor Sydvestenden af Sandy Point er Havet grundt; der ses her i Vandet 

 en stor Mængde løsrevne Blade af Havgræs, især Cymodoceayher er en af Pelika- 

 nernes mest yndede Fiskepladser, og man ser disse Fugle i stor Mængde flyve over 

 Vandet og hvert Øjeblik styrte sig ned i Havet efter Bytte. Stranden er dækket af 

 store Masser af „Tang", navnlig Blade af Cymodocea og Thalassia, som Havet skyller 

 op paa Stranden; noget saadant ses ikke paa Nordveslstranden. En anden Forskel 

 fra Nordveststranden bestaar deri, at der i Sydveststrandens Vegetation, ved 19 (se 

 Kortet), kommer et Par nye Arter til; Stranden og dens Vegetation danner her en 

 Overgang til Forholdet paa Sydøstkysten, som jeg straks skal omtale. 



Paa det bredeste Sted, ved 19, er Stranden c. 75 Meter bred og viser et Svslem 



