44 



Erithalis fruticosa eller Euphorbia linearis, som danner den overvejende Del af 

 Vegelalionen. Af Arter, som idetmindsle pletvis optræder i større Mængde, kan 

 desuden nævnes: Corchorus hirsutus, Croion betulinus, C. discolor, Rhacoma crosso- 

 petahim. Elaeodendron xylocarpiim, Colnbrina ferruginea, Bumelia obovala, Jacquinia 

 armillaris, Coiwolimlus jamaicensis, C. pentantbus, Ipomaea triloba, Tecoma leucoxijlon, 

 Anthacanthus spinosus, Cardia nitida og Clerodendron aculeatiim. Af smaa Kralbunds- 

 planter findes kun faa saa vel hvad Arter som Individer angaar; det er navnlig 

 Bulbostylis pauciflora, Fimbristylis ferruginea, Mariscus brunncus, Sporobolus virginicus, 

 Kallstroemeria maxima og, navnlig langs en gennem Krattet hugget Vej, Pedis Inimi- 

 fusa, Stijlosanthes hamata, Dactylodenium aegyptiacum, Stenotaphrum americanum 

 og Eragrostis ciliaris. 



Efterfølgende Fortegnelse omfatter de Arter, som jeg har fundet paa Sandy 

 Point i den tidligere givne Begrænsning af dette Omraade. Foruden de opførte 

 Arter saa jeg idetmindsle endnu en Art, en Psamma arenaria-lignende Graniiné, 

 som jeg ogsaa liar set et Par andre Steder i Dansk Vestindien, men altid gold, 

 hvorfor jeg ikke har kunnet bestemme den; desuden forekommer det mig, at jeg 

 saa endnu et Par Arter, men da de hverken findes i mine Optegnelser eller i mine 

 Samlinger, har jeg ikke medtaget dem. Jeg er klar over, at yderligere Undersøgelser 

 efter al Sandsynlighed vil forøge Artslisten en Del; men det som det for mig kommer 

 an paa her, Fanerofyternes Overvægt over de øvrige Livsformer, vil ganske sikkert 

 vedblive at staa ved Magt. 1 Listen har jeg ved hver Art vedføjet Artens Livsform; 

 nogle Fanerofyter optræder imidlertid paa Sandy Point i en anden, mere beskyttet 

 Livsform end den, hvori de ellers optræder i Dansk Vestindien; i disse Tilfælde er 

 den Livsform, hvori Arten optræder paa Sandy Point vedføjet i Parenthes. 



1 tidligere Arbejder' har jeg givet en Fremstilling af de Livsformer, som der 

 i det følgende bliver Tale om, og jeg har ligeledes tidligere gjort Rede for Grundene 

 til , at jeg ved de planteklimatiske Undersøgelser idetmindste foreløbig kun tager 

 Hensyn til Livsform-Klasserne. For imidlertid at spare Læseren for den Ulejlighed 

 at efterse disse Afhandlinger, vil jeg her saa kort som muligt give en Oversigt over 

 mit Livsform-System og dets Anvendelse. 



Jeg gaar ud fra, at hvis Livsformerne skal kunne bruges som Udtryk for 

 Planteklimaet og være praktisk anvendelige, maa de bygges paa en væsentlig og 

 tillige let iagttagelig Side af Planternes Tilpasning til Klimaet; og for at de skal 

 kunne tjene som Basis for en sammenlignende statistisk Undersøgelse, uden hvilken 

 man ikke kommer ud over Turist-Standpunktet i Plantegeografien, maa Livsform- 

 Systemets Basis være et Enhedssynspunkt. 



Jeg har derfor baseret Livsform-Systemet paa og karakteriseret de enkelte 

 Livsformer ved Hjælp af Planternes Tilpasning til at overleve ugunstige 

 Aarstider, navnlig Beskyttelsen af de overlevende Knopper og Skud- 

 spidser, paa hvis Bevarelse Individets Eksistens beror. 



' Raunkiær, c, Planterigets Livsformer og deres Betydning for Geografien. Kjøbenliavn 1907. 



— Livsformernes Statistik som Grundlag for biologisk Plantegeografi. Bot. Tidsskrift. 



29. Bind. 1908. 



