60 



hvorved Jyllands Klitlerræn adskiller sig fra de tilgrænsende Egne, er Sandy Points 

 Fanerofylvegetalion en Dværgvegetation i Sammenligning med Fanerofytvegetationen 

 i Dansk Vestindien i del Hele laget; dette hidrører imidlertid ikke blot fra, at de 

 lavere Fanerofyter har Overvægten i Indvandringen, der ses af Spektrum No. 2 i 

 Tab. 4, men tillige fra, at mange af de Fanerofyter, som ellers hører til de højere 

 og højeste Fanerofyter, paa Grund af Kaarene paa Sandy Point trykkes ned i en 

 lavere Livsform-Klasse; alle de paa Sandy Point fundne Arter, som ellers er Meso- 

 fanerofyter, er paa Sandy Point Mikrofanerofyter; og de fleste af de paa Sandy 

 Point fundne Arter, som ellers er Mikrofanerofyter, er her Nanofanerofyter; tages 

 der nu Hensyn til denne, den virkelige Størrelse faaes det i Tab. 4 No. 3 givne 

 Spektrum, der foruden at vise det udprægede Fanerofytklima tillige er et slaaende 

 Udtryk for dels Klimaets forholdsvis ringe Nedbør som Helhed dels for de uheldige 

 af Klimaet gennem Jordbunden betingede specielle Kaar paa Sandy Point. 



Der er her Grund til at dvæle lidt ved Spørgsmaalet om Jordbundens Betyd- 

 ning for det biologiske Spektrums Udseende, et Spørgsmaal som Wauming (1. c, 

 Side 24 — 25) har fremdraget som en Indvending mod min biogeografiske Belragt- 

 ningsmaade idet han skriver: „Der er sluttelig endnu en Faktor, som har Indflydelse 

 paa Forholdet mellem Livsformer, nemlig Jordbunden. Man ser dette saa smukt 

 i Brasiliens Campos (Savanner), hvor Dalene med deres Vandløb ere dækkede med 

 Skov, det øvrige med Campos (Savanne), og Grænsen mellem Skov og Savanne kan 

 trækkes aldeles skarpt, som med en Snor. Forholdet mellem Fanerofyter og Hemi- 

 kryplofyter er helt forskelligt i Skov og i Campos; der er omtrent dobbelt saa 

 mange af de første som af de sidste i Skovene, men omvendt dobbelt saa mange 

 af de sidste som af de første i Campos til, Trods for, at Klimaet absolut er det 

 samme — samme Nedbør, samme Varme, samme Vind; kun een Faktor er for- 

 skellig: Jordbunden. Jo mere forskelligartede Vækstpladser der findes i el Land, 

 desto slørre bliver Arlslallet; jo mere ensartede de ere, desto ringere. El Sletteland 

 har ikke saa stor Udsigt til Rigdom som et Bjærgland". 



Det sidst citerede Stykke, det om Arts-Rigdommen og Arts-Fattigdommen 

 eftersom et Omraades Vækstpladser er forskelligartede eller ensartede, indeholder 

 Intel om, at det større eller mindre Arlslal forandrer det, som det her kommer an 

 paa, nemlig del procenliske Forhold mellem Livsformerne; det kan derfor ganske 

 lades ude af Betragtning. Hvad Jordbundens Beskaffenhed angaar anfører Warming 

 som Støtte for sin Opfattelse Forholdene i Brasiliens Campos, „hvor Dalene med 

 deres Vandløb ere dækkede med Skov, det øvrige med Campos (Savanne)" skønt 

 „Klimaet absolut er det samme"; „kun een Faktor er forskellig: Jordbunden". Hvis 

 dette er en Indvending mod mit Forsøg paa at anvende Livsformernes Slalistik 

 som el biologisk Udtryk for Klimaet, maa Warming have overseet, at han udtryk- 

 kelig selv fremhæver, at Klimaet er ganske del samme de lo Steder: Skov og Sa- 

 vanne; thi da Klimaet er det samme, er del jo hverken Skovenes Flora alene eller 

 Savannens Flora alene, som skal anvendes ved Fremstillingen af vedkommende 

 Landsdels biologiske Spektrum, men Floraen paa begge Steder og i det hele taget 



