61 



Floraen fra del Omraade, som har samme Varme og Nedbor, o: samtne Hydroterm- 

 figur; og saa faar vi et biologisk Spektrum, der netop giver et udmærket Billede 

 af Lagoa Santa's Planteklima; i Skoven er Fanerol'yterne talrige som i alle Trope- 

 skove; men paa Savannen findes en Mængde Arier, som ikke er Fanerofyter; og 

 derfor bliver Resultatet en for et tropisk Omraade forholdsvis lav Fanerofyt-Procent, 

 som man efter Stedets Hydrotermfigur netop jiaa Forhaand ogsaa maatle vente, 

 hvis min Betraglningsmaade er rigtig. 



Man vil maaske dog nu spørge: men hvorledes forholder det sig da med det 

 Faktum, al kun Dalene med deres Vandløb er dækket af Skov'? Man vil maaske 

 med Warming sige, at dette jo dog maa bero paa Jordbundens forskellige Beskaffen- 

 hed. Heil bortseet fra, at dette Spørgsmaal kun vedrører Formationslæren, Gruppe- 

 ringen af Arterne indenfor et givet Klima, og ikke Planteklimaet, der ikke bygger 

 paa en enkelt Formations men samtlige Formationers Arter, saaledes som jeg lige 

 foran har omtalt, saa kunde det maaske dog af anden Grund lønne sig at se noget 

 nærmere paa dette Jordbundsspørgsmaal. 



Jordbund og Jordbund kan opfattes forskelligt; i foreliggende Tilfælde er det 

 nemlig ikke Jordbundens Art, det kommer an paa, men Jordbundens Indhold af 

 Vand, der hidrører fra Nedbøren, som jo netop er den ene af de to vigtigste Fak- 

 torer, som betinger et Lands Planteklima; naar der derfor er en saa stor Forskel 

 mellem Vegetationen i Dalene og paa den højere liggende Savanne, ligger dette 

 ikke i Jordbunden i snevrere Forstand men i Jordbunden af Nedbørens Størrelse, 

 o: af Klimaet, bestemte Fugtighedsgrad. Da nu Nedbøren er tbrholdsvis ringe, 

 bliver de højere Partier, hvorfra Vandet løber bort. saa tørre, at en rig Fanerofyt- 

 vegetation ikke kan trives, medens derimod Dalene, hvortil Vandel strømmer, bliver 

 saa fugtige, at de kan fostre en saadan Vegetation. At det forholder sig saaledes, 

 ser man deraf, at saa snart Nedbøren er større, saaledes som Tilfældet er mange 

 andre Steder i Brasilien, dækkes ogsaa de højere Partier af Landet med Skov; og 

 hvis Lagoa Santa's Nedbør steg betydeligt, vilde sikkert ogsaa Savannen forandres 

 til Skov — skønt Jordbunden var den samme, kun en eneste Faktor var forandret: 

 Nedbøren. 



Warming synes her at være inde paa det samme, som førte til et væsentligt 

 Feilgreb hos Schimper, idet han adskilte edafiske og klimatiske Formationer. Om 

 den Del af Brasilien, hvorom der her er Tale, siger Schimper nemlig, at Skoven op- 

 træder som edafisk (o: af Jordbunden betinget) Formation, Savannen derimod som 

 klimatisk Formation'; men da man med lige saa megen Ret kan sige det modsatte, 

 er det bedst ikke at sige nogen af Delene. Sagen er, at enhver Formation betinges 

 først og fremmest af Temperaturen og af den fra Nedbøren stammende Fugtighed ; 

 Nedbøren fordeles forskelligt i Jorden efter dennes Art og Overfladeforhold , og 

 deraf følger Formationsleddelingen; her kan man derfor ikke sige, at den ene For- 

 mation er edafisk, den anden ikke; derimod kan man vel sige, at de alle er edafiske, 



' ScHiMi'Kii, A. F. W. , Pflanzengeographie auf physiologischer Grundlage. Jena 18'J8. Karte 3: 

 „Grasfluren als klimatische Formationen, Gehölze als edaphische Formationen". 



