64 



Omraadet gaar mod Nord, ser man ikke alene, at Fanerofyterne eflerhaanden af- 

 tager, men de, der bliver, trænges mere og mere tilbage fra de ugunstige Loka- 

 liteter, og tilsidst findes de kun som ubetydelige Rester paa de gunstigste Lokaliteter. 

 I Vestindiens Fanerofytklima er der paa Sandy Point 74 Procent Fanero- 

 fyter; ved Nordgrænsen af den gamle Verdens Therofytklima er i la Camargue 

 endnu 10 Procent Fanerofyter; herfra aftager de yderligere mod Nord, stærkere for 

 de ugunstige end for de gunstige Lokaliteters Vedkommende; i Hollands Klima 

 er der endnu en ikke ubetydelig Fanerofylvegetation i Klitdalene: i de jydske Klitter 

 er Fanerofytvegetationen meget sparsom; [)aa Skallingen er Fanerofyt-Procenten 

 gaaet ned til een Procent, repræsenteret af en eneste Art, en Nanofanerofyt, Salix 

 repens, der endda her nærmest er trykket ned til at være Chamæfyt. 



Vi skal nu tilsidst gennem et Par Eksempler se, hvorledes Forholdet er paa 

 ikke alene geologisk men ogsaa historisk set ny Jord, om der ikke dog her skulde 

 være et andet Forhold mellem Livsformerne, saa at den nylig indvandrede Flora 

 viste et andet biologisk Spektrum end den gamle Jords Flora. Man kan her under- 

 søge den indvandrede Flora paa den ved Kunst for Vegetation blottede Bund, og 

 man kan undersøge Forholdet paa den fra Naturens Haand ny Bund. Jeg vil tage 

 det sidste Forhold først og vælge et Eksempel fra et Hemikryplofylklima-Omraade, 

 nemlig de nydannede Øer i Hjalmaren, og et Eksempel fra et Fanerofyt- 

 klima-Omraade, nemlig Krakalau; det bliver saaledes tillige Eksempler paa 

 højst forskellig Jordbund. 



De nydauuede Øer i Hjälmaren. Ved Kanalgravning sænkedes i 1882 Hjal- 

 marens Vandspejl 1,2 M. og i 188() yderligere 0,7 M. ; derved fremkom en Række ny 

 Øer, idet en Række større og mindre Grunde tørlagdes; desuden fremkom der store 

 Strækninger nyt Land langs gamle Kyster; vi har saaledes her store Strækninger 

 ny Jord, som kun er 27 Aar gammel, og paa hvilken der efterhaanden er ind- 

 vandret et ikke ringe Antal Planter. Denne ny Flora er i Aarenes Løb bleven 

 undersøgt flere Gange, nemlig 1886 af Callmé', 1892 af Grevillius^ og endelig 

 1903 — 1904 af Birger'; man er saaledes endog i Stand til at følge Udviklingen fra 

 Begyndelsen. I den sidst nævnte Afhandling ' har Birger taget Hensyn til de fore- 

 gaaende Arbejder og sammenstillet Resultaterne af samtlige Undersøgelser; og dette 

 floristiske Materiale har jeg her benyttet, idet jeg har bestemt Livsformen hos de 



' Callmk, Alfr. , Om de nybildade Hjälmaröarnas vegetation. Bili. t. K. Vet. Akad. Handl. 12 

 (1887) III. No. 7. 



- Grevili.uis, A.Y., Om vegetationsforhållandena på de genom siinkningarna 1882 og 1880 nybildade 

 skaren i Hjalmaren. Bot. Not. 1893. 

 — Om vegetationens utveckling på de nybildade Hjälmaröarna. Bih. t. K. Vet. Akad. 



Handl. 18 (1893) III. No. 0. 

 ■' BinoRH, Sk.i.im, Dc 1882 — 1886 nybildade Hjiilmarüainas vegetation. Arkiv for Botanik. Bd. 5. 

 1905— 1900. 



