5 75 



de lo Arbejder i Stoffet, dels Behandling og de fundne Resultater paafnidende. Man 

 sammenligne f. Ex. de to Forfatteres Karakteristik af Kalciumoxalatet. 



Kohl skelner mellem primært, sekundært, tertiært og kvarlært Kalciumoxalat. 

 Del primære Salt udkrystalliserer under Planteorganernes Udvikling; del dannes 

 uafhængigt af Lys og Klorofyl og paavirkes ikke af Transpirationen, hvilket allerede 

 fremgaar deraf, at de paagældende Organer endnu er fuldstændigt indesluttede i 

 Knop. Saltets Mængde plejer at forøges, indtil Organet har opnaaet sin typiske 

 Form. Aflejringsstederne er mindre bestemte og regelmæssige, end Tilfældet er for 

 det sekundære og tertiære Oxalat, om end en perifer Lejring i Organerne sj'nes at 

 være fremherskende. 



Det sekundære Oxalat er allerede efter sin Oprindelse væsenligt forskelligt 

 fra det primære. Det dannes i den klorofylholdige Celle, og alene i denne. Dets 

 Dannelse er afhængig af Lys og Klorofyl, men uafhængig af Assimilationen (støttet 

 til Schimpers Kulturforsøg i kulsyrefri Luft med Pelargonium zonale, hvorefter de 

 nydannede Blade ikke viste Indhold af Stivelse, men lige saa store og lige saa 

 mange Kalkdruser som de under normale Forhold udviklede Blade). Det findes 

 derfor i Bladkødet og i den klorofylholdige Del af Bladstilk og Stængel. Undertiden 

 udskilles det i Palissadecellerne {Jugions regia, Citrus vulgar, o. a.), undertiden alene 

 i Svampparenkyniet (Datura Stramonium, Atropa Belladonna, Hyoscyamus niger o.a.), 

 eller i begge Vævformer [Althaea officinalis). Det sekundære Oxalat skyldes det fra 

 Jorden optagne Kalciumnitrat, -sulfat og -fosfat. Uden rigelig Tilførsel af disse 

 Salte kommer Oxalatet ikke til Udvikling og efter at være dannet kan det, naar 

 Tilførselen af de anførte uorganiske Syrers Kalksalte udebliver, genopløses. Dette 

 Oxalat er lige saa bevægeligt i Planterne som Assimilationsproduklerne, idel det 

 dog bliver et Spørgsmaal, om Saltet vandrer paa den Maade, at det holdes i Op- 

 løsning — f. Ex. ved Æggehvidestof — eller efter en Dekomposition. 



Det tertiære Oxalat aflejres paa Steder, hvor der finder en rigelig Cellulose- 

 dannelse Sted. Dets Dannelse sættes i Forbindelse med Transporten af Kulhydrater, 

 idet K., efter de Kendsgerninger han har konstateret, maa antage, at Stivelse van- 

 drer i F^orm af en organisk Kalkforbindelse, — som Kalk-Dextrose, — Glykose eller 

 mulig andre Kalkforbindelser. I saa Tilfælde maa der, overalt hvor Dextrose eller 

 Glykose forbruges til Dannelse af Cellulose eller Stivelse, blive Kalk disponibel, som 

 med Oxalsyre giver Kalciumoxalat. Som en mindre sandsynlig Aarsag til Kalcium- 

 oxalatets Forekomst ved Bastbundter anføres Holzners og Sachs' Tydning. Det ter- 

 tiære Salt forekommer som Regel i rigelig Mængde i Knolde, Rodstokke, Rødder 

 og Kimblade. 



Det kvartære Kalciumoxalat dannes om Efteraaret, naar Bladene tømmes og 

 skyldes Dobbeltdekomposition mellem Kalksalle og Kaliumoxalat. 



I Modsætning til Schimper har Kohl altsaa 4 Former (?) af Oxalat, idel Kohl 

 betegner det Oxalat, som dannes i Nærheden af tykvæggede Celler (Bast, Sten- 

 celler og Kollenkym) som tertiært, medens Schimpers tertiære Salt bliver Kohls 

 kvartære. 



