VY2 8 



og Hypodermis. Derved ledes Forfatteren endog til at tvivle om det berettigede i 

 at tale om et Ekloderm og et Mesoderm og mener, at man i Stedet derl'orîburde 

 indføre Betegnelsen Ekto-Mesodcrmel. Om Chitindannelsen, der antages al foregaa 

 ved „eine Erhärtung des Protoplasma", anføres, at saavel Hypodermis som Muskler 

 deltage deri. Den derved frembragte Chitin er væsentlig ens, kun er af og til 

 „Muskelchitinen" haardere og tykkere end „Protoplasmachitincn". 



I F"or(løjelseskanalen hos de hedriophthalme Krebs skal Ide"') have paavist 

 Muskler, der fæste sig direkte paa Chitinen; omtalte Arbejde kender jeg desværre 

 kun af ganske korte Citater*). 



Det samme gælder en Afhandling af SArxJNKs'-'), hvori det om Musklerne i 

 Kroen hos Larven til Libellula depressu L. angives, at de skyde Epithelcellerne III 

 Side og med „noget chitiniserede" Ender fæste sig direkte paa Chitinen. 



Dernæst beskriver List-") hos forskellige dekapode Krebs, f. Eks. Palæmon 

 serratus F., hvorledes Musklerne, efler først at have mistet deres Tværstribning og 

 i Stedet derfor at have antaget en ejendommelig, trævlet Struktur, fæste sig til 

 Hypodermiscellerne. Med Hensyn 111 Senernes Dannelse fremstilles, hvorledes man 

 kan linde den senere chitinøse Substans liggende, i Skikkelse af et Maskeværk, 

 omgivet af et kernelioldigl Protoplasma; Muskulaturen støder direkte op til disse 

 Dannélsesceller. 



For Tusindbenenes Vedkommende kan man ogsaa i Henseende til Muskel- 

 fæster linde væi-difulde Oplysninger hos Duboscq'). Arthropoderncs Sener be- 

 skrives her som Indkrængninger af Huden, „ganske som en Kirtel eller en Traché" ; 

 de ere hule i Midten og dannes af el Epithellag, hvis (>ytoplasma imidlertid er af 

 en saa librillær Bygning, at det derved kan mistydes. Ogsaa hvor Musklerne in- 

 serere sig direkte paa Hudskelettets Overflade, ser man under Chitinen en Række 

 Epitlielceller med stærkt fibrillært Cytoplasma. Det er ægte Seneceller; deres 

 Kerner ligge klemte op til den fibrillære Del eller inde i samme, aldrig derimod 

 i de klare Mellemrum mellem Fibrilmasserne; disse Rum tydes som Intercellulær- 

 rum. Der findes ingen Basalmembran som Grænse mellem Senecelle og Muskel; 

 ofte ser man derimod , hvorledes den ellers tilstedeværende Basalmembran bøjer 

 sig tilbage for at blive Musklens Sarcolemma; saaledes ligger Muskeltraaden, sam- 

 men med Epithelcellerne, omsluttet af Basalmembranen. Imidlertid kan der vise 

 sig en mørk Grænselinie mellem Epithelcelle og Muskel , men dette hidrører kun 

 fra en Række Fortykkelser paa Fibrillerne; om de høre Epithelcellernes eller 

 Musklens Fibriller til, lader sig ej afgøre, da disse ikke kan skelnes fra hinanden; 

 af og til kan disse Fortykkelser smelte sammen og gøre Indtryk af at være en 

 Basalmembran, men det er ikke Regelen. Musklerne tabe, for de træde i Forbin- 

 delse med Epithelcl , deres Tværstribning; der dannes saaledes et Bælte af rent 



■) Senere Ti Ifojel.se. Herefter burde været omtalt en Afhandling af .Iankt"), men dels var denne 

 mig utilgængelig, dels kunde jcy efter det (desværre altfor kortfattede) Referat, som liiuics i „Zoolo- 

 {{i.scher .lahresbericht, 18!I5-, liellcr Ikke vente at linde noget af Interesse deri. 



