21 145 



sammesteds hen'). Det er utvivlsomt Muskelfæster af denne Art, der af Pantel, 

 Hecht og Holmgren ere afbildede og fortolkede som Eksempler paa direkte Inser- 

 tion. Den mørke, svagt længdestribede Skygge, der ses i Chitinen i Forlængelse af 

 det fibrillære Hypodermisafsnit, kan efter min Anskuelse kun skyldes en Afvigelse 

 i Chitinens kemiske Beskaffenhed; saa tydelige Længdestriber, at der skulde kunne 

 være Tale om, med Hecht, at anse dem for dannede af Fibriller, der fortsætte sig 

 helt ud gennem Chitinen til dennes Overflade, har jeg aldrig iagttaget; de svage, 

 man ser, skyldes sikkert kun Folder, der gaa gennem alle Chitinens Lag. 



Muskelfæster af samme Type har jeg desuden fundet hos Larven af Simulinm samt 

 hos en i en Svamp levende Larve af en Cecidomyia; navnlig hos den sidste gør den 

 overordentlig tynde Hypodermis sig kun meget lidt gældende, men lader sig stedse 

 paavise, stundom endog med Kerner, imellem de smalle Muskler og Chitinen. 



Dernæst maa jeg henlede Opmærksomheden paa en ejendommelig Art af 

 Muskelfæster, som jeg har fundet ved Vingemusklerne af forskellige Fluer, f. Eks. 

 Musca vomitoria L. Afbildningen (Fig. 21) viser en mindre Del af et stort Knippe 

 saadanne Muskler ved deres Fæste til Vingens Rod; med deres anden Ende fæste 

 de sig, som ovenfor (Fig. 19) paavist, til sædvanlige, fibrillært omdannede Hypoder- 

 misceller. Man ser, hvorledes de enkelte Muskelbundter træde i Forbindelse med 

 Chitinen ved lange traadformede Dannelser; disse, som ved Foldninger af Snittet 

 fremtræde noget uregelmæssigt bøjede , ere i deres proximale Del kegleformigt 

 opsvulmede, vise en fin Længdestribning og bære en langstrakt Kerne trykket op 

 til deres brede Del. Deres betydelige Længde kan sætte en i Uvished om, hvorledes 

 de ere at forstaa; da man imidlertid ved at lede den hele Snitserie igennem let 

 linder alle Overgange fra disse stærkt forlængede Dannelser til andre, som ere be- 

 tydelig kortere (hvad der allerede ses i det afbildede Snit), og fra disse igen til de 

 sædvanlige lave Inserlionsceller (Fig. 19), nærer man mindre Betænkelighed ved 

 i hver saadan Senetraad at se en omdannet Epithelcelle**). Til Sammenligning 

 bør man desuden betragte visse ovenfor hos en Vandkai velarve (Fig. 15) og hos en 

 Klanerlarve (Fig. 16) beskrevne Forhold; tænker man sig Fluens talrige lange Sene- 

 celler rykkede tæt sammen, vilde Billedet i alt væsentlig stemme med disse Figurer. 



Det er indlysende, at disse af stærkt forlængede og indbyrdes uafhængige 

 Celler dannede Sener maa have en særlig Betydning ved Muskelinsertionen; for 



') Dette ses godt paa Figuren hos Hecht, der synes at være ganske nøjagtig, men gengiver et 

 kun tarveligt fikseret Præparat; man se kun, livorledes Chitinens Matri.\celler ikke engang allevegne 

 slutte op til Chitinen ! 



••) Senere Tilføjelse. Jeg vil ikke undlade til Sammenligning at henvise til Jankt"), der for- 

 uden adskillige andre oplysende Figurer giver et med det lige beskrevne nøje overensstemmende Billede 

 (loc. cit. Fig. 3, F.), hvor endog de til de langstrakte Seneceller horende Kerner tydeligt cre at se. Deres 

 Plads skal iøvrigt her (hos Myrmica rubra L.) være midt inde i Fibrilmassen, og F'orfatteren ser i dem 

 en i Spidsen af Muskelsubstansen isoleret liggende Kerne. Den rette Forklaring af disse Dannelser er 

 iøvrigt først senere fremsat af Janet"), hvis Arbejder var mig aldeles ukendte, da ovenstaaende blev 

 nedskrevet. 



