Liige som Træernes Aarringsdaiinelse i sin Helhed endnu staar som el i viden- 

 skabelig Forstand ikke forklaret Fænomen, for saa vidt som man ikke med Sikker- 

 hed kan gøre Rede for, hvad der bevirker de særegne Hygningsforhold , hvorpaa 

 Dannelsen af en iagttagelig Aarringsgrænse beror, saaledes frembyder den ogsaa 

 forskellige enkelte Problemer, livis Behandling har givet Botanikerne adskilligt at 

 bestille og givet Anledning lil megen Meningsforskel. Enkelte Spørgsmaal er blevne 

 belyst ad experimentel Vej, I. Eks. Dannelsen af Ba'lter af trykfast Ved, men denne 

 Maade at iagttage paa er for Træernes Vedkommende noget omstændeligere end 

 for de urteagtige Planters; de Heste Iagttagelser er derfor gjort som direkte Under- 

 søgelser og Resultaterne ofte frembragte paa Grundlag af et stort Tal-Materiale, 

 hvilket i mange Tilfa'lde kan gøre Publikationerne over disse Emner mindre til- 

 talende at læse. Der er vel ingen af dem, der har arbejdet paa dette Felt, der har 

 havt saa stort og saa godt et Materiale til sin Raadighed som Robert Hartig, og 

 der er heller neppe nogen, der har arbejdet med den Energi og tumlet med saa 

 mange Opgaver som han har. Han har mulig arbejdet med for stor Selvtillid og 

 maaske ogsaa derved selv bidraget til at ægge til Opposition, men hans talrige Ar- 

 bejder til Belysning af Træernes , særlig Veddets Naturhistorie, vil i lang Tid blive 

 al anføre som de væsentligste Litteraturkilder lil Studiet af disse Forhold, hvortil 

 ogsaa som et væsentligt Moment kommer den levende Interesse for og Kæ-rlighed 

 til disse Undersøgelser, som han stadig lægger for Dagen. Hartig døde, medens 

 han endnu havde Hænderne fulde af Arbejde , og ogsaa af den Grund for tidligt, 

 fordi han netop var i Gang med at forlade et i Iheoretisk Henseende i visse Maader 

 mindre heldigt Standpunkt og tiltræde det af yngre Forskere paa dette Omraade — 

 Frank Schwarz, Metzger og andre — hævdede Synspunkt, i Følge hvilket Op- 

 fattelsen af Forholdet mellem Ernæringsvirksomheden og Væksten er bleven en 

 væsentlig anden end den var før. 



Men bortset fra de mere kapitale Spørgsmaal, f Eks. om Aarsagerne, der ligger 

 til Grund for, at Væksten sker paa den eller den Maade, er der med Hensyn til 

 Veddet mange Bygningsforhold , som Irænger til Belysning, Modsigelser, der kun 

 kan hæves ved fortsatte Iagttagelser og som tildels er fremkomne, fordi de enkelte 

 Spørgsmaal ikke er redede lilstra'kkelig ud fra hverandre. Generalisationer, der ikke 



