forudgaaende Afløvning eller Beskadigelse af Løvel , hvorpaa jeg har fremdraget 

 nogle Eksempler i min ovennævnte Afhandling, nemlig Zelknwa og Querciis^). Ved 

 meget kraftig Udvikling af Sommerskud kan der dog ogsaa undertiden paa anden 

 Maade fremkomme noget, der kan minde om en Aarringsgrænse. 1 en Bøgehæk 

 fandtes et Aarsskud, hvor Majskuddet var 170 og Sommerskuddet 390 mm. langt, 

 i Majskuddet optraadte der en omtrent halvkredsformet Linje, der godt i en snever 

 \'ending kunde tages for en Aarring. Undersøgelsen viste, at den bestod af en 

 = o==cp= = o. „ , Smule stivelsefyldt Parenkym, der under Mikroskopet 



S |"||o° °S°°.^° ° '=0 o°° = aldeles ingen Lighed havde med en Aarringsgrænse'-). 



= -. o'fl^^ooooaoo» ° oD=//°« Hos Naaletra'erne forekommer det ovenfor hos 



S»oO °Odo o°o°S °oo°//"» 



°« °'l°o°''ùSt°°^°° "»"»of 'o'^ I^Øg omtalte og afbildede Forhold nok saa karakteristisk. 

 °ô.°-3 f°°°o°f.?S=:»= ?o°c° .;: Et ret ejendommeligt Tilfælde har jeg f Eks. trurtet 

 "oS^ôSq °'';å'OS=°°°^°o°/ °'^ hos en Pseiidotsuqa Donqlasii i Landbohøjskolens 

 = S°°o°oS„^AOSSo2g5W/cO Have. Fig. 2 viser Aarringen fra 1900 af en seksaarig 

 gg°o°o^°sfg'f°go°öo7p'°, Gren; denne var stærkt hypotrofisk, og Billedet er 

 SSo§Ooo°Foi°a°°/M°'f^ ^^^ '^^'" underste, brede Del af Aarringen, hvor ^^eddet 

 °g§§o°ô°o°°°9l°°«°7°°o° liiivde udviklet sig som Rødved. Det vil ikke være 

 °co; o°°o'>°."''o°°°n'.'r 0'°° vanskeligt her at erkende 8 Lag, nemlig 4 Lag dannede 

 = oc= o ^,«c^„°» ".^g" "o • » °oô'? ^i mere tyndvæggede og 4 bestaaende al mere tyk- 

 |l|go|gOo:oåp^|o||oggg| væggede Trakeïder, gennemgaaende uden skarp Over- 

 bo oioS-n-no^OoOoOoooOoo gang fra det ene Lag til det andet. Denne ejen- 

 '°*"I° ô"c°°°°o° dommelige Bvgning strakte sig dog ikke over hele 

 ;°*° u,""" c'^'ooo^" I "o Aarrinsens Underside, og paa den smalle opadvendte 

 ll'/'l Del af Aarringen var Bygningen normal. Saadanne 



D 





C3 O*- 



= cjB°§oâ°o°a°o°^ FaMiomener, som man ret jevnlig træffer paa, om 



So°"Soo%??oi°?§°°^I *'r"^ sja'ldent saa hyppig gentaget i samme Aargang 



ooo0^o^o(\°ô°°(5°°cêQ°o Ved som her, kan, naar de er stærkt markerede, give 



oô°°o°o°°n^''°°oo=° 00° Anledning til Fejltagelse, og der er ogsaa tidligere 



o°ogoo 00^0°°°° °°o gjort opmærksom paa dem, f. F^ks. af Lutz^); vi har 



o°'^Ë°n\°^§o'oô°og vel her med Dannelser at gøre, der svarer til det, 



SSggrO-|(i5ô^ooggoo som Fhank Schwarz'') betegner som Druckzonen». 

 of'°^o[/0o°o°°° En lignende Iagttagelse er gjort af Strashurcku'^), 



OqO der paa en med det Presslerske Tilvækslbor taget 



Fig. 2. Pseinlotsuga Doiujhisii Pj-Qp af en kraftig 20aarig Lærk iagttog, at lynd- 



' '■ '"^ væggede vide og lykvæggede snevre Trakeïder vekslede 



') Vid. Selsli.s Overs. ISdli .S. 410 U, Kig. 2 og 3. 



^) Man .sammenligne hermed .Sokaikh. Handl), d. I'tlanzenliranklieiten. 2te Aullnge ISOli, S. 384. 

 S. l'oier det Slags Fænomener tilbage til formindsket BarUtryU. 



') LiTZ, Beiträge zur Physiologie der Holzgewächse. FiinfstüeU, Beiträge zur w issenscli. Botanik. 1. 189;'). 



'} Fi(. ScHWAHZ. Physiologische Untersuchungen über Dickenwaclistum und Holzqualität von Piniix 

 silvestris 1899, S. 237. 



') .Stkasiiiiic,i:ii, l'eher den l!:iu und die N'ei-riehlungen der Leitungsbahnen in den Pflanzen, I8!)l. 



