27 191 



fra den ene Side al' Slammen med del Ira den modsalle Side. Endvidere gaar del 

 ikke at sammenligne Veddel i samme Højde og samme Side al" Træel, men i en 

 betydelig forskellig Afstand fra Marven, hvor altsaa den Alder, Træet har været i, 

 da Veddel dannedes, kommer i Betragtning. Og endelig maa vi ikke sammenligne 

 en og samme Aari'ings Ved foroven og forneden i Stammen. Disse speciellere For- 

 hold vil blive berørte senere, og det er ikke saaledes at forstaa, at den ovennævnte 

 Modsa^tning ikke kan optræde her; del kan den meget godt, men her griber andre 

 Omstændigheder ind, der ogsaa kan føre til lige det modsatte Forhold. 



Efter at have elimineret disse 4 Tilfælde, har vi atter Opgaven staaende for 

 os, saaledes at den nn egentlig først bliver reduceret til Spørgsmaalel: Brede eller 

 smalle Ringe. Jeg skønner ikke, at man da kan komme delte til Livs paa anden 

 Maade end ved umiddelbar Sammenligning af Naboringe, idet man opsøger Steder 

 i Veddet, hvor en forholdsvis bred og en forholdsvis smal Aarring støder op til 

 hinanden. Men da der her ikke kan gøres Vægtfyldebestemmelser, maa vi benytte 

 en anden Maade, nemlig, saaledes som Rob. Hartig har gjort, undersøge Forholdet 

 mellem Lysningerne (Lumina) og Væggene , hvilket for Løvtra>ernes Vedkommende 

 hovedsagelig vil sige det samme som Kartætheden, idet Opmærksomheden naturlig- 

 vis ogsaa maa være henvendt paa Karrenes Vidde. Dertil kan i visse Tilfælde 

 ogsaa komme Forskelligheder i Styrkevævets Bygning. Nærmere kan vi næppe 

 komme Sagen end ved at sammenligne brede og smalle Aarringe 1) i samme 

 Stamme, 2) i samme Højde af denne, ."J) i samme Side af Stammen og 4) i til- 

 nærmelsesvis samme radiale Afstand fra Marven. Den langsommere eller hurtigere 

 Va^kst, der fører til Dannelsen af henholdsvis smallere eller bredere Aarringe, maa 

 jo have sin Aarsag, men i Forhold som disse kan det vel i Almindelighed vanskelig 

 siges, hvilken Aarsagen har været i de enkelte Tilfælde. 



Vil vi nu med det ovennævnte Forbehold for Øje betragte Forholdet mellem 

 brede og smalle Aarringe hos Løvtræer, saa har det været gjort gældende, at den 

 omtalte Sætning egentlig kun var baseret paa Iagttagelsen af det «ringporede» Ved, 

 d. V. s. del, hvor der i Aarringens inderste, først dannede Del optræder store Kar, 

 der udadtil afløses af meget mindre , og af Ved med denne Bygning var det da 

 navnlig Egen, som man havde gjort sine Iagttagelser paa. Jeg tror ikke, der er 

 nogen Grund til at opholde sig ved disse Vedsorter; jeg har ikke taget nogen af 

 dem i Haanden og efterset dem i denne Henseende, uden at det paa det tydeligste 

 har vist sig, at de smalle Aarringe har stærkt porøst Ved i Sammenligning med de 

 brede. Dette gælder f. Eks. ogsaa om Hippuphac rhamnoides, hvilken jeg henregner 

 til denne Type. Om den siger Nouolingek'), at Hohenheimer-Busketternes hurtigt- 

 voksende, tykringede Planler har et let og porøst Ved, de derimod, der forekommer 

 i Diinerne ved Boulogne forbinder med meget smalle Aarringe et linlporet, tungt 

 Ved. Men her er det altsaa forskellige Planter, der tilmed har vokset under helt 

 forskellige Vilkaar, der sammenlignes. Jeg har forholdsvis store Stammer baade fra 



') Die technischen Eigenschaften der Hölzer, lcS60, S. 123. 



25* 



