200 36 



til Undcrsøgflsf nf Skovfyr, af Iivilkcl jeg har valgt ;i Træer lil Belysning af disse 

 Forhold. Da Overgangen fra Vaarved lil Høslved hos denne er nogcl mere bral 

 end hos Rødgran, har jeg menl, lige som andre har g.jort, al kunne lage Sagen 

 mindre omstændeligt, og mere direkte faslslaa Høslveddels F^orhold til Aarringens 

 Bredde. Delle er skel ved en Forstørrelse under Mikroskopet af 20 Gange. Resul- 

 lalel er frenistillel i Tavle 6, hvor de ;? Træer er betegnede I, II og III, og giver i 

 det Væsentlige en Bekræftelse af, hvad der var iagttaget hos Gran. 



Aarringsbredde og Vedkvalitet, andre Tilfælde. 



Vi vil derefter gaa over til al omtale de speeieliere Forhold, hvor ikke Aarrings- 

 bredden i og for sig, men ogsaa andre Omstændigheder kommer i Betragtning, saa- 

 ledes som omtalt S. 190 — 91. 



Vi kan her først standse ved det Tilfælde, hvor vi har med den samme Aar- 

 ring at gøre og med dennes Bygning i samme Højde af Slammen, men paa 2 

 modstaaende Sider. Det er en forlængst bekendt Sag, al Veddet kan have udviklet 

 sig meget forskelligt baade i Henseende til MaMigde og til Kvalitet paa 2 Sider i en 

 Stamme eller en Gren, og at dette staar i Forbindelse med, at Stammen har antaget 

 en heldende Retning eller er meget forskelligt beløvet lil den ene og den anden 

 Side eller er ensidigt paavirket af Vinden. Hos Naaletræu-rne, der navnlig har været 

 undersøgte paa dette Spørgsmaal, er det saaledes paavist, at mens ellei-s den større 

 Ringbrcdde giver det mindre vægtfyldige Ved, linder det modsatte i Reglen Sted i 

 det nævnte Tilfælde. Dette maa vel anses for al høre til de Sætninger, der kan 

 betragtes som fastslaaede, og som vi derfor ikke behøver at opholde os videre ved. 

 Hosslaaende lille Afbildning illustrerer paa en ret anskuelig Maade, hvor stor For- 

 skellen i Virkeligheden er eller kan være. I Sommeren 1894 tog jeg med det Pres- 

 slerske Tilvækslbor en Vedprop ud fra hver Side af en kraftig, men ensidigt for- 

 grenet Rødgran ved Gausdal. Aarringene var noget, men ikke meget lykkere jnia 

 den kraftigt grenede Side, derimod var de der meget fastere byggede. Aarringen 

 fra 1893 var 



i den sta-rkt beløvede Side 31 mm. tyk med 110 Trakeider i Radius 

 - — tyndt — — 3 mm. — — 82 — - — 



Forskellen i denne Aarrings Bygning fra den stærkt og fra den svagt beløvede Side 

 er fremstillet i Figur 31. En direkte Sammenligning mellem F"ig. 31 o, fra den 

 stærkt beløvede Side, og Fig. 31 ft, fra den svagt beløvede Side, viser tilstrækkelig 

 tydeligt den store Forskel i Trakeïderunimenes Andel i Arealet. For yderligere al 

 anskueliggøre delle har jeg, slæn-kere forstørret, afbildet Trakeïderne IB — 20, talte 

 udvendig fra, fra den tyndtløvede Side (d) ud for de tilsvarende fra den modsatte 

 Side (cV). 



') S\ji. luTiiicd KuANK Sc.HWAii/., .\n(. Skr. S. 24!l 



