2(12 38 



Dog, vi Uaii gaa længere tilbage og behøver ikke al slandse ved Planlcanalo- 

 miens Fa'dre, Mai,i>ighi og Ghew, der i sidsle Halvdel al' det 17de Aarhundrede 

 skal have onitall disse F'orhold. Den bekendte Iranske Filosof Michel Montaigne, 

 der levede i del Kide Aarhundrede, omtaler i sin italienske Rejse'), at han i Pisa 

 Irai' en Arbejder, bomme ingénieux à faire de l)eaux instrumenls de nialhémaliciue», 

 der belærte ham om, at alle Træerne havde lige saa mange Kredse, som de havde 

 levet Aar, og viste ham det i sit Værksted, hvor han arbejdede i Træ. v;Et la 

 partie qui regarde le septenti'ion est plus étroite, el a les cercles plus serrés el plus 

 denses que l'autre . 



Men vi kan endda gaa tilbage til del 15de Aarhundrede og standser da ved 

 Leonarik) oa Vinci, hos hvem vi i nogle af Udgaverne af hans Værk Trattato della 

 Pittura finder el Kapitel, som hedder < Degli alberi e verdure», hvor han foruden 

 mange andre botaniske Iagttagelser, f. Eks. vedrørende Bladstillingsforholdene, med- 

 deler, at Træernes Grene har lige saa mange Hinge indvendig som de er Aar gamle, 

 al disse Ringe kan van-e af forskellig Tykkelse, hvilkel tilskrives forskellige Fugtigbeds- 

 forhold, samt endelig, at Stammernes Ringe er lykkere mod Nord end mod Syd, 

 hvorfor Marven kommer til at ligge nærmere ved den sydlige Bark end ved den 

 nordlige. 



Gaar vi saa over til at betragte Aarringens Rygning i samme Træ og i samme 

 Højde og samme Side af Stammen, men i forskellig Afstand fra Marven, 

 saa anses det for fastslaaet, navnlig ved Rob. Hartigs talrige Undersøgelser, at 

 Veddet hos Bøg synker i Vægtfylde med Afstanden fra Marven. Dette maa jo af- 

 gøres ved Undersøgelsen af et meget stort Materiale. Men der er et enkelt Forhold, 

 jeg skal berøre med et Par Ord her. Harlig har i sin Bog om Bøgens Ved''') to 

 Afbildninger af Ved, dels af det, der er dannet i Træets ganske unge Alder, og dels 

 af det, der er dannet, da Træet var gammell, og den Forskel i Elementernes 

 Størrelse, som viser sig her, tillægger han stor Betydning for Forklaringen af, al 

 det i den unge Alder dannede Ved er meget vægtfyldigere end det, der fremkommer 

 senere. Disse Afbildninger er gaaede over i hans Lærebog og er ogsaa reprodu- 

 cerede andetsteds, saa de derved er komne til al faa en vis paradigmatisk Betyd- 

 ning. Jeg har nu ved Belragtningen af mange Snil fra Regioner nærmere ved eller 

 fjernere fra Marven faael den Opfattelse, at Forskellen i Størrelse er langt ringere. 

 Jeg skal henvise til omstaaende Fig. ;52, hvor der findes afbildet Karfordelingen fra 

 henholdsvis den 6 — 7de (a) og den 9;5— 94de Aarring (b), samt, stærkere forstørret. 

 Styrkevæv fra den 6te (c), og den 94de Aarring (d), fra en Højde af 7,.'i Fod over 

 Jorden. Karbilledet er taget fra Høstveddel af den ene Aarring og Vaarveddet af 

 den følgende, og der er egentlig ingen Forskel al se paa Karrenes Vidde i disse to 

 Al^lande. Hvad Slyrkev;evels Elementer angaar, er de nok lidt videre i den 94de 

 Aarring end i den ()le, men da Lysningerne ikke gør Indtryk af al være blevne 



' .louinal (lu V().va({c- de Michel Montaigne en Italie. A Korne et Paris. 1774. \'ol. .! \>. •Jü,"i. 

 ■■') ll.uiTK^ 11. VViiiKit. Das Holz der Rotlibiiclie 18X8, S. 21— 22. 



