4Ö 209 



Denne Undersøgelse har jeg egentlig kun laget mig for af Trang til ved Selvsyn 

 at overbevise mig om Rigtigheden af Robert Hartigs Angivelser med Hensyn til 

 Karrenes Tæthed i forskellige Højder, og disse bekræftes altsaa fuldstændigt. 



Denne Maade at undersøge Veddets Kvalitet paa er naturligvis noget vidtløftig 

 og har jo navnlig sin Interesse derved, at den skulde bidrage til Forstaaelsen af 

 hvad del er for Bygningsforhold, der belinger den forskellige Vægtfylde. Naar vi 

 siger, at tæt Karstilling betinger en ringere Vægtfylde, er det under Forudsætning 

 af, al andre Forhold er lige. Den forholdsvis ringere Mængde af Styrkevæv kunde 

 jo opvejes ved, at dettes Elementer havde saa meget større Vægtykkelse. Noget 

 saadant lod sig i det fore- 

 liggende Tilfælde ikke di- ^. ^^ ^ Dflr^ O 

 rekte paavise. Paa den U O ^ H O/^ O QhH r\ 

 anden Side vil jeg dog ^^ O ^O V^ [j 

 ikke tilbageholde den Be- Q q *^ q qO O^ 

 mærkning, at jeg med Hen- p, ^ O r\ OD D 

 syn til Vægtfylden har ^ KJ ^ U O C) 

 undersøgt 5 Bøgestammer, ^ r\ ^_^ KJ vJ 

 deriblandt de 3 oven- HQ Q oQ^ Oh'^^ C^ 

 nævnte, med det Resultat, n^~-XJ XfTOO/v-^ 

 at der ikke var nogen r\ O \_J \J^ „ ^ p> 

 udpræget Stigning i Vægt- ^^ O Q Q 0° V /^ AVJ 

 fylden nedefter. Del samme L/ .-s Q—^ ÇjUWQ^ 

 var Tilfældet med den O o Ü p^ Q) O 

 S. 207 omtalte Birk 1), hvis O ^ Or)^°0 

 Vægtfylde jeg bestemte i ^^ O O 0<K HD O 

 11 forskellige Højder indtil --^ r) n. O A^Û-|A ^J 

 60 Fod over Stødet. Ogsaa Q^ vJ OU ^Q O 

 Helms er kommet til dette " \ 6 

 Resultat ved sine Under- ''''^ ^^ '""'■"" ^'''"''■™- ^'^ <■ fo^st. 

 søgelser over Birk ^). 



Som ovenfor antydet, er Kendskabet til, at Veddets Vægtfylde i den greneløse 

 Stamme er større forneden end foroven, gammelt, og vi kan i alt Fald gaa tilbage 

 til Midten af det 18de Aarhundrede, idet vi finder det ikke alene omtalt men bevist 

 ved Forsøg af Duhamel du Monceau. I et stort Arbejde over Veddets An- 

 vendelse^) beskriver han sine Forsøg over Veddets Vægt hos Eg i forskellige 

 Højder. Først forsøger han ved at sætte en Planke, der er savet ud af Stammen 

 saaledes, at den naar fra Marv til Bark, i Vand; men da denne Metode kun »d'une 



') I alt l-'ald i KoloniKii a. I b ug c, altsaa ved den senere Tilvækst, er der jo nok nogen, om 

 end uregelmæssig, Stigen i Vægttylde nedefter, eller rettere nogen Forskel i X'ægtfylden forneden og foroven. 

 ') J. Hei.ms, Birken paa Tisvilde— Frederiksværk Distrikt. Tidsskrift for Skovvæsen Bd. IX B. S. ()8. 

 ') Duhamel du Monceau, De l'exploitation des bois. l'aris 1764, S. ]()!l (Is. 



