47 211 



til en større Ringbredde, vel at mærke ved Sammenligning af tilsvarende men for- 

 skelligt tykke Aarringe i forskellige Træer. Af Løvtræer har han undersøgt Karrenes 

 Vidde hos Bøg med det samme Resultat. Wieler har ogsaa iagttaget større Kar i 

 bredere Aarringe (samme Individ og uden at der er Tale om Ekscentricitet) hos 

 Vids vinifera og Ampélopsis qiiinquefolia (1. c. S. 113 — 14). 



For de to modsatte Sider af ekscentrisk udviklede Organer har vi Undersøgelser 

 over disse Forhold af Kny') og R. Hoffmann-). Disse har iagttaget et større radialt 

 Gennemsnit af Elementærorganerne paa den brede end paa den smalle Side. Enkelte 

 herhen hørende Tilfælde er iagttagne af Wiei.er (I.e. S. Hl"! hos Ask og Birk. 



FuANK Schwarz^) meddeler Iagttagelser over Trakeïdernes Størrelse hos Skovfyr 

 i brede og smalle Aarringe og har paavist, at «die Spätholztracheiden» gennemsnitlig 

 er større, jo bredere Aarringen er, men at Vaartrakeidernes Tiltagen i Størrelse ikke 

 svarer til Aarringens Tiltagen i Bredde. Det er her en med ekscentrisk Marv for- 

 synet Stammes Aarringe, der sammenlignes, henholdsvis fra «Tryk-. og Træksiden?. 



Endelig kan specielt for Askens {Fraximis excelsior) Vedkommende nævnes 

 Iagttagelser afMohl, Sanio og Schneider. Mohl^) har hos Ask fundet 1) at Kan-ene 

 i Stammer med smalle Aarringe (1'") er videre end i andre Stammer med meget 

 brede Aarringe (6 — 7"), 2) at Karrene i de smalle Aarringe staar i Vidde ikke 

 kendeligt tilbage for dem i de ældre godt udviklede Aarringe i samme Stamme, 

 og 3) at Karrene i de smalle Aarringe i mange Tilfælde er videre end i de brede i 

 samme Stamme. Sanio ^) har 1) fundet, at Karrene i en Stamme med smalle 

 Aarringe (14 Aar gammel. Stammen 15 mm. i Gennemsnit) er snevrere end i 

 Stammer med brede Aarringe, og 2) markerer dette som en Afvigelse fra hvad 

 Mohl har iagttaget. Hertil er at bemærke , al de af Sanio undersøgte smalle Aar- 

 ringe er saa særdeles tine, at Mohls smalle , V" brede, Aarringe i Sammenligning 

 med dem snarere maa betegnes som brede. Endelig har S(;HNEn)F.R'') iagttaget, at 

 1) i Brysthøjde tiltager med Alderen Karrene i Antal og Vidde (S. 424) og 2) med 

 Højden aftager de store Kars Gennemsnit afgjort (S. 425). 



Disse ingenlunde udtømmende Litteratur-Notitser har jeg meddelt til Oplysning 

 for hvem der maattc interessere sig for al gaa lidt na^rmere ind paa disse Spørgs- 

 maal. Selv har jeg søgt, naar Lejlighed har budt sig, at danne mig en Opfattelse 

 af disse Forhold, dels i forskellige Træer, dels inden for en og samme Stamme. 



') Kny, Ueber das Dickenwaclistluini des Holzkörpers in seiner Abhängigkeit von iiiisseien 1-in- 

 tlüssen, Berlin 1882. 



') Hoffmann, Untersuchunfjen über die Wirkung mechanischer Kriifte auf die Theihuig, Anordnung 

 und Ausbildung der Zellen beim Aufljau des Stammes der Laub- und Nadelhölzer. .Sondershausen 

 188.') I Inauguraldissertation). 



') Dickenw. u. Holzqual, von I'inus silvestris. S. 25.'). 



') Botanische Zeitung 18G2. S. 269^71. 



5) Botanisclie Zeitung 18(a, S. :i98-9!l. 



") Forstlieh-naturwissensch. Zeitschrift Bd. .'), 189(> 



