Bela obliqua <1. ( >. Sårs. 

 Schmidti Friele. 

 (plicifera Stinn.). 

 Trevelyana Gruppen : 



Vindingerne snart svagt kjølede, snart afrundede, har 

 sinn Regel talrigere axiale Ribber end foregaaende og disse 

 er snart rette, snart bøiede. Tænderne er sværdformige 

 og ligne foregaaende Gruppes. 



Arterne er: Bela Tvevélyana Turt. 

 deeussata Couth. 

 ,. KobelM Verk. 



tenuicostata M. Sårs. 

 oralis Friele. 

 At' de øvrige Arter viser kun B. bicwrinata Couth. 

 simplex Midd. og schantaricum Midd. samt B. impressa Bech 

 og B. Sarsii Verril] en vis Affinitet, særlig hvad Tandfor- 

 merne angaar. Bela exarata Moll.. Koreni n. sp., harpu- 

 laria Couth, pyramidalis Strom og Pingéli Moll. har derimod 

 saa lidet SJægtskab med hinanden idler de foregaaende, at 

 de maa staa isolerede. 



Bela rugulata. Troschel. 



Tab. VII Fig-. 1—7, Tal. IX Fig. 1 — 1 'i. 



Bela rugulata, (Møll.) Trosch. "Gebis d. Schnecken- Band 



2. Pag. 44. PI. IV. Fig. 6. 

 B rugulata. G. 0. Sårs. ,.Moll. reg. are, Norw.". Pag 230. 



Tab. 23. Fig. 6. 

 B. assimilis, G. 0. Sårs. op. cit. Tab. 23. Fig. 8. 

 B. Gouldii, Verrill, (..Cat. o. mar. Moll.-) Trans. Conn. 



Acad. 1882, Pag 465, Pl. LVII, Fig. 6. 6 a. 



Forma typica. 



Tab. VII Fig 1 og I a ': Tab. IX. Fig. 1—.".. 



Mundaabningen omtrent at samme Længde som Spiret. 

 Kjolen rundt sidste Vinding er skarp (Fig. lb). 



Apex Fil;. 1 a) noget fladtrykt, første Vinding har to 

 fremtrædende Spiralribber. 



Tænderne varierer fra bred conisk til langstrakt 

 conisk (Tab. IX Fig. 1— 5). 



Forekomst: Station 224. 260, 267, 270. 273. Bodø, 

 Tromsø og Hammerfest fra ln til 197 Favne. Den fore- 

 kommer forøvrigt langs hele den norske Kyst. 



Bela obliqua G. < >. Sårs. 

 ,. Schmidti Friele. 

 (jalicifera Schm.). 

 The Trevelyana group: 



The whorls, sometimes faintly angulatcd, sometimes 

 rounded, have, as a rule, more numerous axial ribs than 

 the preceding, and these are. sometimes straight, sometimes 

 bent. The teeth are eiisitbrm. and resemble those of the 

 preceding group. 

 The species are: Bela Trevelyana Turt. 

 ,. deeussata Couth. 

 ,. Kobelti Verk. 

 ,. tenuicostata M. Sars. 

 oralis Friele. 

 Of the remaining species, B. bicarinata, Couth; sim- 

 plex, Midd. ; and schantaricum, Midd. ; also B. impressa, Bech, 

 and B. Sarsii. Verrill, alone, show a certain extent of affinity, 

 especially in regard to the dental forms. Bela exarata. 

 Moll.. Koreni n. sp., harpula/ria, Couth, pyramidalis, Strom, 

 and Pingéli, Moll., have, on the other hand, so little rela- 

 tionship to each other or to the preceding species, that 

 they must stand isolated. 



Bela rugulata. Troschel. 



PI. VII. figs. 1—7. PI. IX. figs. 1—12. 



Bela rugulata (Møll.) Trosch. „Gebiss d. Schnecken- Band 



2, pag. 44. PI. IV. fig. 6. 

 B. rugulata, G. 0. Sars. ,.Moll. reg. arc. Norw." Pag. 230 



PI. 23. fig. 6. 

 B. assimilis, G. 0. Sars. op. cit, PI. 23, fig. 8. 

 B. Gouldii, Verrill. (Cat. of mar. Moll.) Trans. Conn. 



Acad. 1882, pag. 465, PL LVII, fig. 6, 6a. 



Forma typica. 



PI. Ml, tig. 1 and la, h. PI. IX. fig. 1—".. 



The length of the aperture is about the same as 

 that id' the spire. The angulated part of the ultimate 

 whorl is sharp (fig. 1 b). 



Apex itig. la) has a somewhat flattened nucleus; the 

 first whorl has two prominent spiral ribs. 



The teeth vary, from broad-coniform to elongate-coni- 

 form (PI. IX figs. 1 — 5). 



Habitat: Stations. No. 224. 2C(). 267, 270, 273. 

 Bodo. Tromsø and Hammerfest, in from 10 to 197 fathoms. 

 It occurs, also, along the entire Norwegian coast. 



