lis 14 



lB7;ï ^"/t Kl. 8^281117^ til 1(576 -'s Kl. 8'' 13™ 00^ 

 der indeholder: 



399 D. 23" 44" 43^ , 



og som ligger umiddelbart op til det betragtede Tidsinterval, faas 1 18 28 36. Der 

 er nu to Muligheder. Enten har Rømer haft en tidligere Beregning (or Middel- 

 omløbstiden for Maanen i 1675 — 76, som sammen med denne giver en Middelværdi 

 1 18 28 34 paa lignende Maade som det fandtes af nærliggende Observalionspar i 

 1673—74, eller han har foretaget Forudberegningen med Værdien 1 18 28 36, der giver 

 ca. 9" Forsinkelse i Stedet for ca. 10™. I saa Fald maa man forudsætte, at Angivelsen 

 i Beretningen 1676 blot er et rundt Tal for Forsinkelsen, hvilket efter Beretningens 

 summariske Karakter ikke er helt usandsynligt. 



Disse Undersøgelser af Middelomløbstiden viser i hvert Fald, al for at linde en 

 Værdi af denne Størrelse, der kan bruges til at forudberegne Maanens Formorkelser 

 uden Hensyn til „Lysets Tøven", maa man for at komme i Overensstemmelse med 

 Rømers Regninger finde den indenfor synodiske Omløb for .Jupiter nær op til det 

 Tidsrum, for hvilket Beregningen skal foretages, da den ikke er konstant, og der 

 ingen Lovmæssighed er funden for dens Variation. 



Vi gaar dernæst over til at undersøge, om man, med Rømer, ud af de opgivne 

 Observationer af 1ste Maanes Formørkelser i Aarene 1671 — 72 — 73 kan beregne, at 

 den Tid, som Lyset bruger om at gennemløbe Jordbanens Diameter, er ca. 22". 

 Vi har i det foregaaende gjort Rede for, hvorledes han maa antages at have beregnet 

 Forsinkelsen i Formørkelserne under en Emersionsperiode og Fremskyndelsen under 

 Immersionsperioden og mangler nu for at kunne løse den stillede Opgave at finde 

 den under E- eller I -perioden stedfindende Forandring i Afstand mellem Jorden 

 og Jupiter. 



Følgende Spørgsmaal rejser sig da : Hvilke astronomiske Tavler har han benyttet 

 til at bestemme de to Kloders indbyrdes Stillinger, hvilken Beregningsmaade har 

 han anvendt for at finde dem, og hvilken Nøjagtighed har han krævet i Afstands- 

 angivelsen ? 



Det er paa Forhaand sandsynligt, at han har brugt de rudolphinske Tavler, 

 da det af „Adversaria" fremgaar, at han endnu saa sent som i 1707 ved Beregning 

 af en Merkurpassage lægger disse Tavler til Grund og sammenholder det Resultat, 

 han faar ud fra dem, med det Resultat, som han faar ved Hjælp af la Hires, der 

 udkom 1702, mens han slet ikke benytter andre Tavler, som der i denne Sammen- 

 hæng kunde være Grund til at benytte'). I 1657 udkom der i Paris en bekvem 

 Udgave af de rudolphinske Tavler ved Morinus. Denne Udgave-) har jeg benyttet; 

 den er som Kepplers henført til Uranienborgs Meridian. 



Jeg antager dernæst, at jeg kommer hans Beregningsmaade nærmest ved at 

 følge de samtidige Tabellers Anvisninger, tilmed da deres Fremgangsmaade stemmer 



') van Briesbroeck et A. Tiberghien : .\dversaria d'Ole Korner, S. "261, Aiiin. Vidensk. Selsk. Overs. 

 1913, Nr. 4. 



'-) Tabulæ Rudolphiiiæ ad Meiidianum Uraiiiburgæ a Joanne Haptista Moiino redactæ. Haris 16,'>7. 



