302 34 



men her har jeg, trods megen Søgen, slet ikke fundet nogen Algevegetation, saa de 

 behøver ikke nogen nærmere Omtale i denne Sammenhæng. 



Paa de andre to Substrater vil imidlertid de særegne edafiske Forhold betinge 

 en oftest meget forskellig Sammensætning af Algefloraen. 



Granit. Paa saadanne Granitvægge, som her omtales, er Overfladen, som i 

 det hele taget paa Granit her til Lands, sjælden helt vegetationslos, men i Reglen 

 dækket af Likener. 



Undertiden kan dog Likenerne ikke trives, og Algerne indtager da deres Plads. 

 De Aarsager, der saaledes kan skade Likenerne og begunstige Algerne kan være: 

 L Mangel paa Lys, 



2. For megen Fugtighed, 



3. Hvad jeg vil kalde „Byluflen". 



Som Eksempel paa det første kan jeg nævne: 



L En lodret Fjældvæg, nordeksponeret, ved Rø, tillige i Skygge under Træer. 



Den var næsten vegetationslos. Kun fandtes et svagt grønt OvertraM< af Alger 



(Pleiirococcus (Nägelii'l)), der var stærkest udviklet paa Væggens nederste Del. 



II. En Klippe i Almindingen, der bar en tæt Bevoksning af Mosser. Mellem disse 



fandtes : 



Cylindrocijstis Brebissonii, 



Hormidium flaccidum, 



Trochiscia sp. ? 



Diatomew. 



I delte Tilfælde er det maaske nok ogsaa andre Forhold end Skyggen, der har 

 gjort sig gældende og givet Algerne Lejlighed til at trives. Dette Eksempel danner 

 formentlig en Overgang til det næste Tilfælde, hvor det især er for megen Fugtig- 

 hed, der har fortrængt Likenerne og skaffet Plads for Algerne. Dette har jeg 

 navnlig iagttaget i Rø Plantage paa en Del forskellige Steder. Hvor der nemlig siver 

 lidt Vand ned over Klipperne, navnlig inde i Skov, finder man gerne et Mostæppe 

 overtrukket med Gelélag af Coccomijxa dispar og Nacjeliana (denne ofte delvis 

 licheniseret til Botnjdina vulgaris) med Hormidium flaccidum og Mesotænium clila- 

 mgdosporum. 



Som Eksempel paa en Klippevægs Algevegetation inde i en By nævner jeg en 

 saadan i Gudhjem neden under en Have, beliggende saaledes, at Vandet i Regnvejr 

 vil sive ned over den. Her fandtes Skorper a( Prasiola crispa, Trochiscia sp., Cyano- 

 phyceæ, Diatomeæ. 



Kalk. Som allerede under Diatoméerne nævnt, har jeg navnlig undersøgt 

 Stevns og Møens Klinter blandt vore talrige Kalkforekomststeder. Jeg skal omtale 

 deres Algevegetation hver for sig. Angaaende Emnet findes fra tidligere Tid noget. 

 Warming (1906, pag.25) omtaler saaledes Forekomsten af Gongrosira de Baryana (Rabh.) 

 og Stichococcus bacillaris Näg. paa begge Klinter. Det er ikke lykkedes mig at gen- 

 finde disse Alger her. Endvidere omtales i en Beretning i Bot. Tidsskr. 29. Bd. om en 



