322 54 



stammede fra P. lobatus, da man ikke kan betragte det som helt udelukket, at de 

 kunde være producerede af en anden Art, som ikke har kunnet trives paa Agar 

 med Glukose; men dette er dog næppe sandsynligt. 



Ogsaa i en Hedlundsk Kultur paa Objektglas, hvor P. lobatus var til Stede i 

 adskillige Exemplarer, viste der sig talrige Zoosporer; men heller ikke her lykkedes 

 det mig bestemt at konstatere deres Oprindelse. 



P. lobatus har en ejendommelig Udbredelse. I Botanisk Have er den næsten 

 eneraadende paa Træstammerne, og i Reglen paa deres Nordside. Det samme er 

 Tilfældet i Frederiksberg Have, hvor man dog ogsaa ofte ser Træer med grønt 

 Overtræk paa alle Sider af Stammen. Endvidere forekommer den ofte sammen 

 med Xa/j//jojia-aIgen paa unge Grene af forskellige Træer og endelig meget hyppigt 

 paa Naalene af forskellige Naaletræer. Sjældnere finder man den paa Træernes 

 Stammer ude i den fri Natur. 

 Paa Naale: 



Picea: Hattenæs (v. Silkeborg), Ry MøUeskov, Grejsdalen, „Jernet" ved 



Strøby Strand, Himmelpind (Vejle). 

 Abies: Ry Mølleskov, Højris (Mors), JØrodde (Mors). 

 Pinus: ., Jernet" (Strøby Strand), Askebjerg (Vejle). 

 Unge Grene, ofte i Lenticeller eller under den afskallende Epidermis: 

 Betula: Sindbjerg (Juul Sø), Hojeruplund. 

 Fagus: Ry Mølleskov, Møens Klint. 

 Corylus: Kirkeskov (Stevns). 

 Alnus: Kirkeskov (Stevns). 

 Træstammer: Sveibæk {Betula), Ry Mølleskov iJuuiperus), næsten alle 

 Træer i Botanisk Have, Stevns (ung Vejpoppel), Frederiksberg Have 

 (flere Træarter). 

 Straatage: Sindbjerg (Juul Sø), Hassing (Thy). 

 Bræddevæg: Storehedinge. 



Tyk nedfalden Gren af Fagus, hvor Barken var skallet af (Dyrehaven). 

 Granitsten : Botanisk Have. 



Coccomyxa Schmidle. 



Schmidle 1901, pag. 20. Wille 1910, pag. 301. Wille 1909, pag. .38. 



Slægten Coccomyxa er oprindelig opstillet af Schmidle (1901) for en Alge, som 

 han fandt |)aa Mos under Grantræer, hvor den dannede „einen ausgebreiteten, 

 dunkelgrünen, schleimigen Ueberzug", og som han kaldte C. dispar. Til samme 

 Slægt henførte han ogsaa en Art, som Chodat allerede tidligere havde beskrevet, 

 nemlig en Planktonform, som Chodat benævnede Dactylococcus natans. Senere har 

 Elizabeth AcTON (1909) og Wille (1910) beskrevet nye Arter. W^ille vil imidlertid 

 udvide Slægten til ogsaa al omfatte i hvert Fald nogle af Resterne af den gamle 

 Slægt Gloeocystis, nemlig især Gloeocgstis Niiyeliana Artari, idet han mener, at Slægten 



