81 



England. I Paris var han en bland de 150 étrangers på 

 den stora högtidsdagen; har dansat på ruinerna af Bastillen 

 och sett benrangel i dess underjordiska hvalf. Han är in- 

 gen Fransos, Gudilof, och jag finner, att det är två saker, 

 som intimt skola liera menniskor: lika tänkesätt i religion 

 och politik. Han fann i Paris ganska få Svedenborgianer, 

 nämligen som voro rätt inne uti läran; nog månge, som trodde 

 på magi, magnetism och dylikt, som de blandade ihop med 

 Svedenborg. — Ibland de förra var kongl. bibliothecarien 

 Muet ifrån Versailles, som besökte A. N., den yppersta, som 

 han tyckte. En nog gammal man, hel och hållen tillgifven 

 Nya Läran; stark kännare utaf den, har öfversatt alla Sve- 

 denborgs arbeten på en elegant fransyska: men ehuru där 

 är nu full tryckfrihet, har ännu intet tillfälle eller rättare 

 sagt lof ifrån andeliga verlden yppat sig att trycka dem. — 

 Fransoserna i allmänhet ligga in i två ytterligheter: antin- 

 gen uppenbart religionsförakt eller ock uti en låg bigottism 

 uti deras catholska cult. — Näst Muet fann han herr Mo- 

 back nog inkommen i Nya Läran. Han har varit 7 års tid 

 uti England, slitit där oändeligen ondt, men hade nu en god 

 syssla i Paris. Båda dessa voro gifta och lefde lyckligt, i 

 synnerhet Muet. — Näst dem fann han en Marche Tomé, men 

 som var mycket smittad med magnetism, magie, alchemie etc, 

 dock en nog bevandrad man i skrifterna och temmelig rik. 

 Alla de öfrige voro långt under desse. — Ingen liknelse till 

 association och ännu mindre till kyrka var där. Deras vär- 

 sta antagonist är en så kallad Svedenborgiansk societet i 

 Avignon, där Pernetty, Gref Grabiancka och många andra fal- 

 ska Svedenborgianer äro intagne. De uslingarna äro uti 

 ganska stor villfarelse, fast de gjort ganska stort bruit i 

 Frankrike. De antaga Maria som himmelens och församlin- 

 gens drottning och som en fjerde person i Gudomen, livartill 



(3 



