Plankton-Former, og Skrivekridtet bestaar jo ogsaa for en væsentlig 

 Del al* Coccolither (Coccosphærd), men Diatoméer er hidtil kun om- 

 talte af K. Rørdam (1897) fra Saltholmskalk (Foraminiferkalk), og det 

 endda med megen Tvivl. 



Muligvis vil en senere Undersøgelse bringe fyldigere Oplysninger 

 om Kridthavets Diatoméflora; H. Haxssen (1901) omtaler, at der ret 

 ofte findes (Radiolarier og) Diatoméer i Flint og Kridt (i Holsten?), 

 og L. Cayeux (1897) angiver talrige Diatoméer fra Flint og Kridt i 

 Pariser-Bækkenet. 



Sandsynligvis har talrige Plankton-Diatoméer levet i Kridthavet; 

 men Diatomé-Skaller kan som bekendt oploses i Havvandet, naar 

 de efter Organismens Død langsomt synker til Bunds paa større 

 Havdybder; og desuden kan Diatomé-Skaller meget vel oprindelig 

 have været til Stede i Kridtslammet i anselig Mængde og senere være 

 blevne opløste og benyttede ved Flintens Dannelse. Rordam (1897) 

 gør den Bemærkning, at de i Foraminiferkalken sporadisk optræ- 

 dende Kvartskorn muligvis er opstaaede ved Omkrystallisation af 

 den i Spongienaale og Diatoméskeletler værende Kiselsyre; det fore- 

 kommer mig dog sandsynligt, at Diatoméer har bidraget i ligesaa 

 betydelig Grad til Dannelsen af Flint. I denne Sammenhæng kan 



mindes om, al forskellige franske eocene Lag (f. Eks. i Cantal) inde- 

 holder Ferskvandsflint, der vel maa antages dannet væsentligst af 

 Diatoméer, selv om naturligvis Ferskvandssvampe (Spongiller) ogsaa 

 kan have deltaget i dens Dannelse. 



Det danske Kridts Coccolither har aldrig været Genstand for 

 Undersøgelse. 



De af P. F. Reinsc.h (1905) opdagede Palinosphærier i Flint fra 

 Skrivekridt er hidtil ikke omtalte fra det danske Kridt; disse smaa 

 kugleformede Legemer (73 — 85 /> i Tværsnit), som Reixsch fandt 

 konstant i Flint fra Skrivekridt, anser han for Phycochromaceer. 



Medens det, som nævnt, endnu er uafgjort, om nogen Del af Danmark 

 i Kridttiden har været hævet over Havet, synes der at være almindelig 

 Enighed om, at Dele af Landet under de senere Afsnit af Tertiær- 

 tiden har ligget over Havet. Forchhammer (1858, S. 14 — 15) udtaler 

 sig paa følgende Maade herom : ..Tydeligere træder det i den tertiære 

 Tid frem, at en Del af Danmark dengang allerede har været hævet 

 over Havet. Flere af Øerne og Kysterne omkring den vestlige Del 

 af Limfjorden ere dannede i den tertiære Tid, som det synes samtidig 

 med Brunkuldannelsen, men de Forsteninger, der forekomme, ere 

 Ferskvandsdannelser, kun hist og her blandede med Levninger af 

 Saltvandsdyr. Det er en Basindannelse, hvor man ganske tydelig seer, 

 at Randene omkring Ferskvandssøen vare Kridt. Ogsaa de talrige 

 Brunkullag fra hine Tider med deres Rav og Forsteninger af Naale- 



