56 



Den er fladtrykt, nogel krummet, 7,« cm. lang, 2,. cm. bred for- 

 aeden, 0,7- l, cm. tyk, aflang, tilspidset mod den øverste Ende; 

 Koglestilken og den allerøverste Spids mangler. 



Koglen er mørktfarvet, forkullet; Kogleskællenes Form er nogel 

 varierende i de forskellige Partier af Koglen, Apofysen rhombisk med 

 en tydelig Tværvold og en Knude paa Midten. 



At de mig bekendte tertiære Fyrrekogler minder den mest om 

 den af Heer (1869) afbildede l'inus Laricio Thomasiana, der er 

 meget almindelig i det brune Glimmersand ved Rauschen i Samland. 



Sequoia Langsdorfii Brngt. sp. 



Tavle III. Fig. 3—4. 



I en Kulbunke udenfor Ring's gamle Stolle fra 1861 i Vesterskov 

 fandt jeg i 1898 et Par smaa (irene med Blade af denne almindelige 

 tertiære Art. 



Senere (1906) fandt Professor N. V. Ussing i Mineralogisk Museums 

 Studiesamling et Stykke Brunkul, etiketteret „Glimmerler, Dod- 

 bjærg, Thyholm, 1865", samlet af daværende cand. pharm. K. J. V. 

 Steenstrup, hvori ved Spaltning fremkom et ret vel bevaret Plante- 

 aftryk, som jeg henfører til Sequoia Langsdorfii; det er en lille 

 Gren med 5 Blade, af hvilke det ene har tydeligt nedløbende 

 Bladstilk. Jordarten maa hellere betegnes som en glimmerrig Gytje. 



I Kullene ved Salten fandt jeg Grene med Bladår, som meget min- 

 der om de af H. Engelhardt (1903, Tab. I, Fig. 27 og 38) afbildede 

 Grenstykker, der henfores til Sequoia Langsdorfii. 



Endelig fandt jeg, bande ved Salten og i Sønderskov, talrige flade, 

 seglformet krummede Frø, c. 5 mm. lange og 2 mm. brede, der sik- 

 kert er identiske med de af Heer (1869) til Slægten Sequoia hen- 

 førte Frø. De ligner ogsaa ganske de Frø af recente Seqruofa-Arter, 

 f. Eks. S. gigantea, som jeg har sammenlignet dem med. 



Heer fandt dem bl. a. hyppigt i Brunkullene ved Rixhoft; 

 undertiden laa de sammen i store Hobe; de større Frø (6 — 7,e mm. 

 lange og 4,5 — 6 mm. brede) henforte Heer til S. Langsdorfii, de 

 mindre til S. Couttsiæi efter Størrelsen skulde de danske Frø altsaa 

 nærmest henføres til sidstnævnte Art. Engelhardt (1903) afbilder 

 Frø, der ganske svarer til de danske Eksemplarer og henfører dem 

 til S. Langsdorfii. 



Alnus sp. 

 Tavle III. Fig. 5—8. 



I Kullene ved Salten og i Gytjen i Sønderskov samlede jeg talrige 

 Fossiler, der i høj Grad minder om de Hunrakle-.. Tene" af Alnus 

 glutinosa, som ofte forekommer baade i Rav-Pindelagene og i Moser. 



