59 



og Ligheden mellem de foreliggende Carpolither og recente Stene 

 af Nyssa capitata Walt. er saa stor, at jeg til Trods for Schenk's 

 Tvivl (1890, S. 647) dog er tilbøjelig til at anse disse Carpolither for 

 Stene af en Ngssa-Art. 



Carpolithes A. 



Tavle III. Fig. 17—18. 



En flad, lidt uregelmæssigt aflang Carpolith med 3 eller 4 utyde- 

 lige Længderibber. 6,5 mm. lang, 4 mm. bred, 1 mm. tyk. 

 Sønderskov. 



Carpolithes B. 

 Tavle III, Fig. 19 fog 20). 



En Had, tyndvægget, tilspidset ægformet Carpolith, hvis to Halvdele 

 har skilt sig fra hinanden i Toppen. 6,5 mm. lang, 4,5 mm. bred, 

 0,5 mm. tyk. 



Sønderskov. 



Ogsaa den i Fig. 20 afbildede, noget større Carpolith fra Salten 

 kan maaske henføres til samme Art. 



Hydrocharis tertiaria m. 



Tavle III. Fig. 21. 



Ved Slæmning af den brune, glimmerrige Gytje under Kullene 

 ved Sønderskov fandt jeg to glinsende, kulsorte Frø, 2 mm. lange og 

 c. 1,2 mm. brede, ægformede, begge med et Hul (Spirehul) i den 

 spidse Ende; begge Frø er noget fladtrykte og revnede paa langs. 

 En mikroskopisk Undersøgelse af Frøskallen viste en saa paafaldende 

 Overensstemmelse med Frø af Hydrocharis Morsus Ranæ (fra den 

 interglaciale Mose paa Tuesbøl Mark ved Brørup; modne recente Frø 

 har jeg ikke kunnet skaffe mig), at jeg ikke betænker mig paa at 

 henføre disse to Frø til Slægten Hydrocharis. De tertiære Frø er noget 

 større end de interglaciale; paa begge Eksemplarer mangler Spire- 

 laaget. 



Laurus tristaniaefolia Web. 



I Gytje i Vesterskov fandt jeg 1898 nogle Blade af en Laurus- 

 kvi, som Dr. P. Menzel, Dresden, om end med nogen Tvivl, har 

 henført til Laurus tristaniaefolia Web. 



Arten blev først beskrevet af C. Otto Webeb (1852) fra Brunkul 

 ved Rott (nær Bonn) og senere genfundet af Heeb ved Rixhoft i Sam- 

 land. . 



