NN 



og her x i 1 en Fordeel, som Brunkullene have fremfor Steenkullene, 

 komme i Betragtning, nemlig den, at de holde Ilden langl bedre. 



Nogle Landsbysmede have prøve! dem paa Essen, og de sige vel 

 al kunne smede ved dem, men ikke sveise; de give, som de udtrykke 

 sig, tii tung Ild. idel di 1 ikke ere sammenbagende. Maaske Praxis vil 

 føre til det Resultat, al en passende Blanding med Newcastle Kul vil 

 være hensigtsmæssig og besparende. 



Deres fordeelagtige Anvendelse ved den jydske Jernbane er meget 

 tvivlsom. I saa Henseende maa bemærkes, at Brunkullag i Alminde- 

 lighed indeholde endeel Svovlkiis (som virker angribende paa Ma- 

 skindelene), og at ét lignende Stof ogsaa er fundet her; hvorvidt det 

 imidlertid forefindes i nogen videre skadelig Mængde, eller om det 

 ikke muligen vil kunne fraskilles ved en simpel Sortering, kan kun 

 afgjøres ved Lagenes fremtidige Bearbeidning. " 



E. Dalgas (1868, S. 50 51) meddeler om Brunkullene ved Sand- 

 feldgaard, at de er „saa svovlholdige og forøvrigt saa slette, at de 

 vanskelig kunne faae nogen synderlig Anvendelse. Beboerne bruge 

 dog stundom det sorte Leer (det ote Lag fraoven) [jfr. Lig. 2, S. 29] til 

 deraf at brænde Mursteen og benytte da dertil Brunkullene, men 

 Stanken, som denne Brænding foraarsager, skal være aldeles ulaalelig 

 og kunne udbrede sig en heel Mi il fra Brændingsstedet." 



Johnstrup udtaler sig (1875) paa følgende Maade: ..Brunkullenes 

 Brændværdi er efter Analyserne kun lidt større end gode Tørvs'; han 

 antager derfor, „at de jydske Brunkul for nærværende Tid næppe ville 

 kunne faa nogen større praktisk Anvendelse, med mindre der skulde 

 findes mægtigere og mere gunstig beliggende Lag end de hidtil 

 kendte. Da Tørvemoserne efterhaanden opskæres, og der som Følge 

 deraf i mange Egne kan opstaa en følelig Mangel paa Brændsel, 

 ville Brunkullagene muligvis engang i Tiden kunne faa en Betyd- 

 ning, som de nu ikke have. De bør derfor ingenlunde ringeagtes, 

 men fortjene at underkastes en grundigere Undersøgelse, 

 end der hidtil er blevet dem til Del. 1 ) 



Den mindre gunstige Dom, der her er fældet over de jydske 

 Brunkul, vil maaske Mange finde for streng, naar man ser hen til 

 den udstrakte Bearbejdelse, der er blevet dem til Del andetsteds, 

 f. Eks. i Preussen, hvor Produktionen i Aaret 1870 udgjorde ikke 

 mindre end 152 Millioner Centner til en Værdi af over 7 Mill. Thaier." 



I 1902 — 04 var Preussens Brunkul-Produktion og dens Værdi 

 (Zeitschrift fur praktische Geologie, 1906, Nr. 3): 



1902 190:5 1904 



36,228,285 Tdr. 38,462,766 Tdr. 41,153,576 Tdr. 



83,474,930 Mark 77,320,904 Mark 92,239,200 Mark 



J ) Udhævet af mig. N. Hz. 



