luf, 



7 — \) m. under Jordoverfladen. De omtalte Muslingeskaller kunde 

 Johnstrup ikke skaffe nærmere Oplysning om. 



Glesborg. Om en Brøndgravning c. 1883 ved Skolen i Glesborg, 

 c. lo km. Nordvesi for Grenaa, foreligger der et Brev fra Lærer .li ns 

 Rasmussen i Glesborg, hvoraf jeg uddrager følgende Oplysninger: 

 Under c. 0,6 m. Muld laa c. I m. sandblandel Ler og derunder c. 

 '.!."> ni. Sand, helt ned lil Bunden af den e. 30 m. dybe Brønd. Om- 

 trent 2."> in. under Jordoverfladen laa Rav-Pindelaget, der havde en 

 Mægtighed af c. 0,a m., „el lost Sandlag, der indeholdt ikke saa faa 

 Brunkulstumper og harpiksagtige eller ravlignende Stumper; baade 

 disse og hine vare smaa, fra en Trænøds til en Valnøds Størrelse, og 

 saamange, at man i en almindelig Haandfuld Sand kunde tage en 

 halv Snes Stykker." 



De samme .lordlag fandtes (ifølge samme Brev) i en Brønd, der 

 omtrent paa samme Tid blev gravet i La en, c. 2 km. Sydvest for 

 Glesborg. 



Lunderskov. En Boring ved Mejeriet ..Kronborg" i Lunderskov, 

 ud lort 1903 af Boreingeniør Marius Knudsen, Odense, gav i en Dybde 

 af c. 28,5—29,3 m. en Del smaa rullede Træ- og Kulstykker af samme 

 Udseende som Rav-Pindelagenes. Borejournalen, der findes i Mine- 

 ralogisk Museum, angiver følgende Lag: 



13,o m. Brønd. 



37,8 m. 



Ifølge Docent J. P. J. Ravn, der har gennemgaaet de til Museet 

 indsendte Prøver, er alt Sandet sandsynligvis iluvioglacialt indtil c. 

 35 m. Dybde; fra denne Dybde tertiært; alle Prøver fra 13 — 16 m. 

 Dybde var nærmest fint Grus uden Ler (maaske var dette bort- 

 slæmmet?); Prøven fra 35 — 36 m. Dybde var mælket og blaaligt, 

 grovt Kvartssand, efter al Sandsynlighed tertiært. Prøverne fra 36 — 

 37,8 m. Dybde var finere tertiært Kvartssand. 



Rav-Pindelagene, hvis Bestanddele bærer tydeligt Præg af at 

 være blevne stærkt omtumlede og rullede (af Istidens Smeltevands- 



