108 



Tyskland. 



[ >t ( vilde blive for vidtløftig! ;it anføre alle de Angivelser af Rav- 

 Pindelag, jeg har fundel i den tyske geologiske Litteratur; førsl naar 

 disse Lag bliver palæontologisk undersøgte, faar de større Interesse; 

 jeg indskrænker mig til følgende Eksempler, som vistnok i store 

 Trak angiver Rav-Pindelagenes geografiske Udbredelse i Nordtyskland. 



Zaddach (1869) omtaler „Bernsteinnester" og „Bernsteinåder" i 

 Vestpreussens og Pommerns Diluvialsand ; de stemmer ganske 

 overens med de danske Rav-Pindelag. „Die Braunkohlen sind haufig 

 so vollståndig verwittert, dass sie den Sand nur noch schwarz fårben 

 und sicli zwischen den Fingern gånzlicb zerreiben lassen; undere 

 Stucke sind dagegen fest, von deutlicher Holzstructur, meistens kleine 

 Splitler, selten. aber zuweilen grossere Ast- und Slammsti'icke." .... 

 „Bernstein . . . wie Braunkohlenstucke sind stels an Ecken und Kan- 

 ten abgerundet." Welcher Zeit diese Holztheile angehoren, 



daruber wird vielleicht die mikroskopische Untersuchung derselben 

 entscheiden. Wahrscheinlich sind viele von ihnen junger als der 

 Bernstein." Ogsaa Berendt (1866) nævner Forekomsten af Rav sammen 

 med rullet Brunkul og Ved fra Preussen, Pommern, Posen og 

 Mark Brandenburg 1 ). Haas nævner samme Forhold (1888) fra 

 Egnen ved Itzehoe og andre Steder i Holsten og Slesvig. 



Der er næppe Tvivl om, at det Brasenia-Frø, som Keilhack (1895) 

 fandt i en Boreprøve fra Kronsburg ved Rendsborg, stammer fra 

 et Rav-Pindelag. Keilhack skriver herom: 



..Ferner liegen in der Sammlung der geologischen Landesanstalt 

 einige Bohrproben von Kronsburg bei Rendsburg, die bei 23 — 24 m. 

 aus zerriebenem pflanzlichen Detritus bestehen und von diluvialen, 

 nordisehen Sanden unter- und uberlagert werden. Auch in dieser 

 pflanzlichen Schicht fand ich einen Cratopleura" 2 ). 



De af Vaupell (1853) omtalte Boringer ved Øldeslohe, li ram- 

 stedt (og Gliickstadt?) fortjener ogsaa al nævnes i denne Sammen- 

 hæng ligesom hans Bemærkning, at man ved Anlæget af Kiel- 

 Al ton a-Banen ofte stødte paa Brunkul, og at „Koralsandet", som 

 paa Slesvigs Østkyst ledsager Rullestensleret, ofte, f. Eks. i Egnen 

 Øst for Aabenraa, indeholder Stykker af Brunkul. 0. Zeise omtaler 

 endelig (1903) flere Fund af „Lignitschmitzen" i ..Koralsandet" i de 

 ved Udgravningen af Kiel er- Kanal en fremkomne Profiler. 



') Samlands »gestreifter Sand*, som ogsaa indeholder Hav. er derimod ter- 

 tiært, glaukonitisk Glimmersand, liggende mellem Samlands to Brunkulflotzer, og 

 har altsaa intet med Rav-Pindelagene at gore, jfr. Saraiw, 1897, S. 24, Fodnote 2. 



2 ) At Cratoplenra holsatica C. Wf.ber er synonym med Brasenid purpurea Michx. 

 paavistes 1896 af Gunnar Andersson. 



