1111 



paa o. mis Nordspids randt han ..i meget betydelig Dybde (c. 25 m.) 

 inidcr Jordoverfladen, i Højde med Havoverfladen" „el helt System" 

 af tynde, sorte Rav-Pindelag, <ln" laa vandret og som tilsammen 

 havde en Mægtighed af 0,a m. Lagene \isk- sig ;it indeholde ganske 

 samme Flora som Rav-Pindelagene ved København; di' laa ligesom 

 her i tint lagdelt Sand med vandret Lagstilling, under det blaa, 

 stenfri Teglværksler (jfr. Rosenkjær 1898 og 1901). 



I 1906 olier Gunnab Andersson Rav-Pindelagene paa Hven en 

 forholdsvis udførlig Omtale; denne Afhandling kommer jeg senere 

 tilbage til (S. 117). 



Længe forinden er dog lignende Lag beskrevne fra Sverige, uden 

 at man har bemærket Frø og Frugter i dem. 



Allerede- i 1826 omtaler S. Nilsson „Kullag", der vistnok er Rav- 

 Pindelag, fra de høje Sandklinter ved Kåseberga i det sydostlige 

 Skaane nær Ystad 1 ). Disse Kullag var l /a — 2" (1—5 cm.) tykke og 

 bestod dels af Kul, der lignede Hoganås-Kul, dels af „riktiga Rrunkol 

 eller Lignit. . . . Dessa brunkul bestå af trådstyeken, som utvåndigt 

 och i långsklyfterna visa oforåndrad textur, kastanjbrun fårg, och 

 likna murkna trådbitar; men tvarbrottet år glånsande och visar att 

 de åro alltigenom bituminiserade. De åro tyngre an vanligt tråd och 

 alla af dicotyledonisk textur." 



Vaupell (1853, S. 54) omtaler forskellige ældre Fund af Rav paa 

 Falsterbo Strand og Ravets Forekomst sammen med Brunkul; det 

 fremgaar af Vaupell's Afhandling, at allerede Christian IV i et Brev 

 taler om Ravet fra denne Egn, som ogsaa findes omtalt i Linné's Rejse 

 i Skaane. 



At Rav-Pindelag ogsaa forekommer paa den skaanske Kyst Syd- 

 øst for Hven, fremgaar af følgende Citat af E. Erdmann (1875): ..Vid 

 en borrning, som helt nyligen utforts vid Loddesborg, utmed 

 kusten mellan Malmo och Landskrona, for erhållande af vatten, 

 tråfifades, på 249 fots [78 m.] djnp, sedan, enligt borrjournalen, tlera lager 

 lera, grus och sand (troligen krosstenslera med deri liggande skik- 

 tade lager) blifvit genomborrade, ett ..mosslager med våxtrotter". 

 Ett mig af detta lager tilsåndt prof utgores af en, med en mångd 

 våxtfragment blandad, temligen grof sand, ganske lik sådan man 

 ofta ånnu i dag ser å vissa stållen vid hafsstråndarne. Af dessa 

 våxtfragment utgøres till storsta delen af små, en eller ett par linier 

 långa, bitar af bark samt delar af rotter och quistar, som åro rund- 

 notta i foljd af den slitning mot sandkornen de varit nnderkastade 

 då lagret, ånnu obelåckt, låg oppet for boljrorelsen vid någon forn 



*) Disse »Kullag«, hvortil Vaupell (1853) henviser, nævnes ikke under Omtalen af 

 Kåseberga-Aasen i Joh. Chr. Moberg's Beskrivelse af Kortbladet Sandhammeren 

 (S. G. L\, Ser. Aa, Nr. 110, 1895). 



