253 



Materiale i større Mængde end i det underliggende Sand, manglende 

 Lagdeling) opfatter som en kortvarig og tynd Isbedæknings Bund- 

 moræne. 



Som ovenfor omtalt og afbildet ligger Moserne paa Bakkeøen under 

 Lavninger, der tydeligt kan iagttages i Terræn-Overfladen; disse Lav- 

 ninger er vel ligefrem et Bevis for, at Tørvelagene ikke er Hyttede; 

 var de nemlig ældre, f. Eks. præglaciale, saa havde de sikkert været 

 sammenpressede inden Transporten, og saa var der ingen Grund til, 

 at de altid skulde ligge under en Lavning i Overfladen. Deres nøjag- 

 tige Plads i den ovennævnte Lagfølge har dog kun kunnet konstateres 

 med Sikkerhed for Moserne paa Tuesbøl Mark, ved Skovlyst og 

 Bramminge, hvor de hviler direkte paa Moræneler. For de 

 øvrige Mosers Vedkommende er der hidtil kun konstateret Sand 

 som Underlag; men om dette Sand er fluvioglacialt Sand eller 

 Ferskvandssand, der er udskyllet i det Bassin, hvori Mosen er 

 dannet, kan foreløbig ikke afgøres; den sidste Antagelse er dog vist- 

 nok rimeligst, da jeg f. Eks. i Sandet under Mosen i Brørup Sta- 

 tionsby fandt Planterester. 



Intetsteds træder Moserne frem i Dagen uden noget Dække; 

 dette er dog aldrig Moræneler, men Sandlag af større eller mindre 

 Mægtighed, varierende fra 1 til 5 m. Dette Sand opfatter N. O. Holst 

 (1904, S. 447) som Flyvesand(l), medens A. Jessen (1905, S. 86 ff.) 

 mener, at det er skredet, til Dels ogsaa skyllet eller blæst ud over 

 Tørven fra det omliggende Terræn. Transporten skulde, efter Jessen, 

 hovedsagelig være sket under den Fremrykning af Indlandsisen, der 

 fulgte efter Mosernes Dannelse (Isen selv naaede dog efter Jessen's Me- 

 ning ikke saa langt Vest paa), og den store Ophobning af Sne om Vin- 

 teren i Forbindelse med det pludselige Tøbrud om Foraaret maatte 

 danne saa betydelige Vandmængder i Jordoverfladen, at de øvre Jord- 

 lag maatte blive grødagtige og skikkede til Udflydning. 



Jeg kan dog ikke slutte mig til nogen af disse Opfattelser. At 

 der i disse Egne næsten overalt har været Sandflugt i postglacial (og 

 senglacial) Tid, er sikkert nok 1 ); men de anselige Lag af Sand med 



*) Eksempelvis kan anføres, at der i G ild sig Mose nær Bække findes Tørvelag 

 af komprimeret Sphagnum af indtil 0,5 m. Tykkelse, dækkede af én til flere Meter 

 Flyvesand; ved Mosehuse ved Læborg) og lige Vest for Stav s hede Plantage graves 

 Torv under lidt Flyvesand (0,5 — 1 nO; ved Gjestenlund, hvor Tørvelaget har en 

 Tykkelse af c. 0,: m., hviler det paa Sand og er overlejret af c. 0,5 m. Flyvesand; i 

 Tørven fandtes nogle faa Rester af Birk, Fyr og Eg. Ogsaa ved Lustrup. tæt Syd 

 or Ribe, findes postglacial Sphagnumtorv med talrige, smukt bevarede Stængler og 

 Blade af Tranebær) under metertykke Aflejringer af Flyvesand. Den største og mest 

 bekendte Tørvedannelse under Flyvesand inde i Landet findes ved Ulfborg; her 

 optræder betydelige Tørvelag (1 — 2 m. tykke), dannede af komprimeret Sphagnum, 

 under indtil 4 m. Flyvesand. 



