ELOSZO. 
CLusiusnak 299 év elôtt megjelent: Furigorum in Pannoniis observatorum brevis Historia 
cimü munkäja, a magyar gombäszat alapja s a tudomänyos gombäsat terén a legelsô kisérlet. 
À gombäszati tudomäny alapja tehât Magyarorszägon vettetett meg. CLustusnak segité trsai 
voltak ebben BaTrHYANY BoLpizsar és BevruE ISTvAN. BATTHYANY BoLbizsr volt az, a ki a magyar 
gombäk képeit 320 év elôtt szemei elôtt megfesttette s a legelsô gomba-atlaszt meégalkotta. Ez 
az ü. n. Leideni Crustus-Codex, à Fungorum Historiäban leirt magyar gombäk képeit tartalmazza 
s Barrayäxy Bornysär äldozatkészségét s tudomänyszeretetét hirdeti. 
Ez rânk magyarokra nézve annäl becsesebb, mivel Barrayäny Bornzsar és BEvruE IsrvAx 
vällvetve szolgältattäk az adatokat s a népies neveket CLustusnak s mindezt a Codex képeire sajit- 
kezüleg râ is irtâk. 
À gombäszati tudomäny s a magyar nôvényismeret érdekében valônak lâttam Cr 
fajainak megällapitäsät, a magyarok kôzremunkäläsäval szerzett Codex segélyével. 
Munkäm beosztäsa a kôvetkezô 
a Fungorum Historia hü lenyomata nyitja meg a kôtetet, hogy az eredeti szôveg felviligo- 
sitâsai mindenkor kéznél legyenck; 
kôzlôm ezutin a Fungorum Historia s a Codex keletkezésére, a gombäszati tudomäny tôr- 
ténetére stb. vonatkozé kutatäsaimat.s CLusius gombäinak kritikai megällapitäsät a Codex alapjin, 
legf6bb kôvetôje van Srerseeck flamand szôvegének teljes kiaknäzäsäval : 
kiadom Crusrus életére vonatkoz6 jegyzeteimet levéltäri kutatäsaim alapjän. Crustus életrajzät 
nem szändékoztam megirni. Leginkäbb csak a magyar vonatkozäsokat kutattam, ôsszekôttetéseit a 
magyarokkal s azok kôzremükôdését à gombäszati tudomäny megällapitäsa kôrül. Ezt tekintettem 
legfontosabbnak ; 
adom Crusius gombäinak tâbläzatos âtnézetét, osszedllitäsät, és 
a levéltäri kutatäsaim révén nyert anyagbôl a legérdekesebbet, CLusius ujonnan megtalält leve- 
lezését, az credeti helyesiräs pontos megtartäsäval ; 
véoül pedig egybeällitom : a Leideni egyetemi kônyvtärban 6rzôtt gazdag levéleyüjtemény rész 
letes jegyzékét, — hogy mäsok kutatäsai szämära tâjékozäsul szolgälion, — és à Crusius munkäiban 
talält érdekesebb, külônôsen magyar vonatkozäsü adatokat. 
Bezärja kônyvemet a Leïdeni Crusius-Codex ht mäsolata, 91 szines nyomtatäsü lapon. 
Munkämat magyarul irtam meg; miutän azonban szükségesnek lâtszott még egy mäs kultur- 
nyelven valo kôzlése is, ezért elkészitettem francia forditäsät is. 
Az életrajzi adatokat, kônyvem terjedelme ältal kényszeritve, magyarul kivonatosan adom s a 
francia szôveg foglalja magäban a hivatkozäsokat s a részletes bizonyitékokat. 
Kiündulé pontul CLustusnak Leidenben (1899-ben) felfedezett, sajätkezüleg irott Gnéletrajza 
szolgält, melyet eredeti latin szôvegben adok. 
Munkämat befejezvén, legkedvesebb kôtelességem kôszônetet mondani azoknak a tudés és 
érdemes férfaknak, kik kutatäsaimban a legnagyobb tudomänyos liberalitässal segitségemre voltak, 
igy nevezetesen : 
sIUS gomba- 
Dr. S. G. pe VRies, Director d. Bibliotheek d. Staatsarchiv f. d. Regierungs-Bezirk Cassel, Mar- 
Rijks-Universiteit te Leiden; Max Rooses, Con- burg i. H.; Gustav Winter, Director d. k. u. k. 
servateur du Musæum Plantin-Moretus, Antwerpen;  Haus-, Hof- u. Staatsarchiv Wien; ALFRED GôLD- 
LéoPorn DELIsLe, Administrateur général de la LIN v. TiEreNAU, Vice-Director d. k. u. k. Hof- 
Bibliothèque Nationale de Paris; Dr. Gusrav bibliothek Wien, — uraknak; 
Kônnecke, Geh. Archivrath, Staatsarchivar d. toväbbä pedig: Dr. H. MarkGrar. Director d. 
