I. 
CLUSIUS GOMBAINAK MYCOLOGIAI MEGALLAPITASA. 
1. À gombaismeret Clusius elôtt. 
À Németalfüldi Âllamok nagy küzdelmeinek kôzepette, à XVI. « 
alkoté botanikus lép fol. 
À tudomänyoknak kevéssé kedvezô küzdelmes korszak, a folytonos villongisok kors/ 
e hârom nagy botanikust, e hârom hit barätot: Doporxs-t, DE l'Escruse-t és pe l'OseL-t. 
Az V. Käroly egycsitette (1548) Németalfôldi Allamokban utôda, I. Fülôp alatt megindul 
a Valläsi és politikai reakcio. Az utrechti Unioban (1579) szôvetkezett Északi Tartomänyok nagy 
szabadsägharcära, csak hosszas küzdelem utän 1609-ben kôvetkezik békésebb idészak, a IL. Fülôp- 
pel kôtôtt fegyverszünet révén. Ez adja meg az elismerést az Egyesült Németalfôldi Küztärsasig- 
nak, mig a Déli Tartomänyok toväbbra is à Habsburg häz jogara alatt maradnak.* 
Ebben à mozgalmas idôszakban fejti ki Donorxs, DE l'Escruse és DE lOse mükôdése szinét 
javät és pedig nagyrészt Németalfldôn, a Tudomänyok és Mtivészetek misodil: renaissanceänak, a 
Flamand Renaissancenak hajnalän. 
Mindhärmukat a Barâtsig és Botanika füzi ôssze szoros kapcsokkal, vällvetve dolgoznak lan- 
kadatlanul idegen orszägokban és hazäjukban a tudomänyok müvelésén, s nevezetesen à botanika 
toväbb fejlesztésén. 
Kettô kôzülôk, kôzvetlen érintkezésbe jut a bécsi udvarral, timogatäst nyer ott s diszes Alläst, 
S a sors kedvezéséb6l I. Miksa magyar kiräly alatt, ki udvaräba hivja e tudosok kôzül Donoexs-t 
és De l'Escruse-t, megszületik DE l'Escruse vagy Ccusius halhatatlan müve, à magyar Botanika is. 
À Mecheln-i (Brabant) RemsErr Doborxs vagy Donoxeus (1517—1585) szülôvärosäban 
Orvos, majd 1576—1579-ig Bécsben csäszri udvari orvos, 1582-tôl Leidenben mint medicinxæ 
professor CLusrus elôde; a Németalféldi Flora Nagymestere, elsô megkisértéje a tudomänyos el- 
rendezésnek. 
Az Arras-i (francia Flandria) Jures-CHares De l’EscLuse vagy Crusius (1526—1609) a 
spanyol és magyar fléra elsô leiroja, a Kelet nôvényeinek kiväl terjesztôje, a Kertészet mestere, 
fradhatatlan anyaggyüjté, remek leiré és äbräzol, a nôvények  természetes csoportositäsäban 
üttoré és a Mykologia megalapitoja. 1573-—1587-ig Bécsben él, serényen Magyarorszägra is 4t- 
äträndul; aztn 1593-t6l a botanika professzora Leidenben, hol viszontagsägteljes életét 1609-ben 
ad elején härom korszak- 
a szüli 
befejezi. 
À Lille-i (francia Flandria) Marrmis ** ne l'Orec vagy Loges a harmadik (1 538—1616), 
orvos Antwerpenben, Delftben, — 1584-ben Oräniai Vilmos udvari orvosa, 1584 utän Angliäba 
telepszik s L Jakab kirälyi botanographja; a délfrancia és angol fléra kutatôja, a nôvény-geographia 
meposejtôje a régiôk szerinti elterjedés felismerése ältal, s a rendszerezésben härmuk *** kôzt à lee- 
kivälôbb. 
Härman reformäljäk a botanikät, s a magyar Ayros-TaüreR ALBERT-t6l müvészi tôkélyre 
fellesztett fametszés segitségével a nôvényäbräzoläs, külônôsen hérmuknak munkässäga révén a 
müvészi felfogäs és természetes feltüntetés dolgäban a legmagosabb fokra emelkedik. 
À természet éles megfigyelése és a kôzvetlen kutatäs eredményeinek rendszeres feltüntetésére 
valô tôrekvés nyilvänul meg munkäikban s iränyt szab a kés6bbi vizsgälodäsnak. 
gaz, csak 1609-ben megy végbe, de az erkôlcsi szétväläs mâr jéval. 
allonok és az északi 
* Németalfold déli és északi tartomänyainak külônv. ne ï be J 
elébbi. À meg 37 rettenetes esztendô alat, à Németalfoldek tüzprôbija alatt élesen kivälnak a dé v: 
f flandriaiak «a spanyolok rabszolgäi lesznek», mint 1574-ben Marnix de Sainte Adelgonde mondja. RAMBAUD-LAvISSE 
Hist. Gén. V. 1895. p. 439—440. 
XX Îgy irta magät leveleiben ! À 
xx ue H. F. MEYER a nêmet paterekhez sorolja mindhärmukat (Sprengel utän). Gesch. der Bot. III—IV. 1856. p. 295. 
(39) 6° 
