Crusius 27, a ki minket kôzülôk leginkäbb érdekel, mert Clusius a Mykologia megteremtüje. 
CLusius-ig a gombäkkal csak ügy mellékesen foglalkoznak. HiErONYMUS Bock 12 ps 
térgyal, PraNprea Marrmont a Dioscoridestél emlitett gombékon kivül még hazäja néhäny ET 
is egybeällitia s az chetôket mär tébläzatba egyesiti, de velük együtt VALERIUS Corpus, a Horx 
Haprianus Junius, CiccareLur, CazsALPINO, GiamsarTISTA Porra, Fagus CoLumna s mäsok mind- 
üssze véve is alig emlitenek müveïkben 40—50 gombit. ï 
Hozzätehetjük még azt is, hogy CLusius-ig senki sem kisértette meg valamely ätkutatott terület 
gombäinak rendszerbe foglläsit. CLusius az elsô, ki valésägos természethistoridjät adja a gombäknak. 
S ez az 6 érdeme: s ha meggondoljuk, mily tekintélyes lépés ez, az ôsszefoglalé egyesitô 
rendszerezés felé, méltän nevezhetem 6t a Gombäk Linnœæusänak. Ha egy pillantäst vetünk à gom- 
bäszat lassu fejlédésére, bizony nem lehet eléggé nagyra tartani ezt az elsô gomba-monografiät, 
melyet CLusivs ällitott egybe. ‘ 
Ép azért nem oszthatom azok nézetét, kik birälgatva az üttôrôk fogyatkozäsait a phyto= 
graphia s a rendszertan terén, a mai idôk szempontjäbél itélik meg az üttorôk érdemeit. Hisz csalk 
kôrül kell tekintenünk, mily mértékben élnek a mikrographia segitségével még az üjabb gomba- 
leirok s rendszerezôk is s hogy mily mértékben értékesittetnek a Mykologiäban az anatémiai és 
fejlédéstani mozzanatok. Mindezt ôsszevéve, bizony nagyra tartom Ccusius kivälé bâtorsägät, hogy 
ôsszefoglalni, rendszerezni, csoportositani mert és sajit megfgyelései, gyüjtései, kutatäsai alapjän 
Histriät ir a gombäkrél ezelôtt 300 évvel, mikor még alig tud a vilig valamit réluk s egy 
csapässal meghôditja a Mykologia Birodalmät s az ismert fajok szâmät szinte meghäromszorozza. 
Ily mértékben részes à Fungorum Historia, a botanikai tudomäny fejlédésében s ha egyebet 
sem irt volna Crusius € halhatatlan müvén kivül, pusztän csak ezt a Historidt, azért is a leo- 
elsôk kôzt volna a helye. ù 
Nem is szlvän most a rânk magyarokra valé vonatkozäsairél s arrél, hogy müveltséoi tôr- 
ténetünkben min6 hely illetné meg Crusius-t, ki mint egy üj Tudomäny Megalapitéja fog bele 
a Magyar Kulturhistériäba is. 
2. À Fungorum Historia és utänzôi. 
Czusius Magyarorszägon, a Batthyäny Boldizsärnäl tôltôtt id6 alatt gyüiti ossze adatait s igy 
ija meg a Fungorum Historiât. Az elôszéban kifejti, hogy mi inditja a Historia kôzlésére.* 
Czusius rendszerbe szedte a gombäszati ismereteket, :s elfogadva Prunius beosztäsät chetô és 
mérges, ärtalmas gombäkra, két nagy csoportot ällit f6l:s XXI ehetô és XXVI ärtalmas gomba- 
génust ir le 46 illetôleg 59 fajal, s igy ôsszesen 105 «fajt» sorol e génusok ali. 
Czusius külônben azt is észrevette, hogy à Pannoniäban talilt gombäk mäs «Provinciäkban» 
is clôfordulnak, $ nem egy megjegyzése tanuskodik a külsô orszägbeli megfgyelésekrôl, (pl. egy 
Légygombänäl felemliti, hogy Frankfurtban a parasztasszonyok a piacon éruljäk légyvesztô gyanänt). 
À ,Fungorum in Panonnüs obs. Historia, elsô monographiai feldolgozäsa a gombäk osztälyänak. 
Ha chhez hozzävesszük még a Codexben rejlé, eddigelé még senkitôl sem tanulmänyozott 
anyagot, akkor tudjuk csak méltinyolni Crusrus-nak érdemét a tudomänyalapitäs s à honi nôvény- 
ismeret kôrül. 
Hogy Crusius Ausztriäban, nevezetesen Bécs kôrül is figyelemmel kisérte a gombäkat, azt 
ReicHaRDT ** szerint tanusitjäk a német nevek. — A német neveket azonban Crusius nagyrészt 
Barraväny BorpizsAr-t6l kapta, mint ezt késébb kimutatom. : 
It lehetne aztän azt a kérdést is felvetni, hogy mit értett Crusius à Historia cimében em- 
litett két Pannonia alatt? Vajon Ausztria szomszédos részeit is hozzä-kell e szamitani ? 
Azt hiszem, hogy a két Pannonia iränti kételyeket, mint azt Nenreicu kifejezte, teljesen el- 
oszlatja a pannoniai romai tartomäny fôldirati ismerete, xxx foleg ha szämba veszszük azt is, hogy 
* Memini Illu: 
te vero monitum, C 
Héros, 
ante annum me ad te fcribere, occupatum ess 
| in i do de Fungis C iolo (abs 
imum virum Viyssem Aldrovandum in eodem argumento versari, frja PINELLINEK. Dedic. Hist. 
* RercHarDT: CarL Ciusius’ Naturgeschichte der Schwämme Pannoniens. Festschr. 
Wien 1876. Für die Botaniker Oesterreich-Ungarns hat die obengenannte Abhandlung von 
ersten Nachrichten über das Vorkommen von mehr als hundert Pilzarten in unserem 
XX, «A Pannonia tudvalevôleg a Dunätél délre fekv artomäny volt, s magäban foglalta à mai Austria. Stiria, Carinthia 
a dunäntili Magyarorstégot, Horväth- és Tétorstägol egésxen a Stévüig, ügy azonban, hogy a mai Boszniähoz 
À S melléke mêg hozzà tartozott. Mint rémai provinciät két részre osztotta az Arabon ŒRäba) foly6- 
t61 egyenesen délre a Szâväig mend egyenes hatärvonal, és ekkor a nyugati rész neve volt 1 
(40) 
d. K. K. Zoolog. Botan. Gesellsch. in 
CLusivs erhôhten Werth, weil sie die 
Kaïserstaate (sic. 1876 !) enthält. Pp- 147 (3). 
és Karniolia 
(1884) tartozô S 
P. superior, a 
