CLusrus Horvätorszägtél egyenèsen fôl Soproni: 
letet mind ätkutatta, nem is emlitve most 
és kutatäsait. 
Crusius pedig, — à ciceroi nyelven iro s 
Szctesen egész kôvetkezetesen hasznälhatta ezt 
tüntetésére, hiszen két sz6ban lehetetlen lett vi 
adnia ! : 
À Fungorum in Pannonïüs observatorum brevis Historia 16o1-ben jelent meg, a Rariorum 
plantarum Historiä-hoz csatolva és à cimlapon kivül cclxnj—cclxxxvii-ig terjed, tehät cimlap 
és elôszôval eeyütt 28 folio oldalra terjed. A szôvegben 32 fajt fametszetben is bemutat. Tôbb- 
nyire kicsinyitett képek ezek, s à gombät felülrél és alulrol äbräzoljik. Az Agaricus-féléknél a 
lemezek tisztän kivehetôk, még a gyürü is fel van tüntetve az Agaricus cæsareus- és az A. pro- 
cerusnäl. Két äbra kivételével, melyek Los Icones-ébél kôlcsünzôttek (Morchella esculenta Pers. 
és Bovista nigrescens Fr), à mit CLustus maga is kiemel, à tôbbi mind eredeti. [RecHaror, 
i. h. p. 152. (8).] 
À Fungorum Historiähoz hozzä van kapcsolva még à De Fungis. Caput LXX. Libri X. Ville 
Joan. Baprisrae Porta Neapolitani (p. cclxxxix—ccxcj) cimmel, Porra 1592-ben megjelent 
Villæ libri x. munkéjibél a gombäkrél sz6l6 fejezet (p. 764—768), melyben valami 20 fajrol 
tétetik emlités, megoldäsukat Reicæarpr kisérlette meg. [i. h. p. 149. (5).] 
Ezenkivül még hozzä nyomtatta müvéhez CLusius, kiadôja kivänsagära: Losgrius gomba- 
képeit is a Krudyt-boeckbôl és Iconesbël (p. cexaij—cexcv). Crusius Loserius flamand szôve- 
gét latinra forditotta s csak härom megjeovzést csatol hozzä, melyek dült betükkel szedettek. 
REICHARDT ezen gombäk megfejtését is küzôlte. [i h. p. 149. (5)] 
À Rariorum plantarum Historiähoz kôtve olvashato még Hoxorius BeLLus, Cara (Kréta 
sziget.) orvos leveleinek gyüjteménye, aztän Pona, veronai gyogyszerész enumeratiôja a Verona 
mellett gyüjtôtt nôvényekrôl, az Indexek utin aztän az Altera Appendix és az Appendicis Auctarium 
utolsé lapjän, még egy-eey gomba-kép s leiräs talälhato. 
Ennyit adott Crusus a gombäkrél. Most mindezt tibél lenyomattam munkäm legelején 
[(1)—(G38.) L], s igy a hivatkozäsok azonnal felkereshetôk. Ily médon CLusus egész gomba- 
természetrajza ôsszchasonlithaté à Codex segélyével. 
Alig hogy Crustus Fungorum Historiäja megjelent, azonnal akadtak kôvetôk, utänzôk, kik 
nyomdokaiba léptek a geniälis üttôrônek. Ezek munkäival nem foglalkozom, mert hisz akkor à 
Mykologia egész historiäjit meg kellene irnom. Csak az ôsszefüggés kedvéért emlitem meg itt 
a legfôbbeket, hogy à kapcsolatot Srerseeck-hez, a legfôbb utinzohoz, megalkothassam. 
Caspar BauHiN a Pinaxban (1623) egészen CLustus nyomdokain halad mr, a fajok szäma 
näla valami 130, Jonanx BaumnN a Hist. plantar. universalisäban pedig, CLusius fametszeteinek 
kicsinyitett mäsolatait adja kôzre. 
CHaBrAEUS: Omnivm Stirpivm Sciagraphia et Icones (Genevæ. M. DC. LXXVIIL.) az s8r— 
591. lapon a Classis X. Excrementa Terræ, vt Fvngi et Tvbera c. fejezetben 50 gombät ir le 
J. Bauan Histôriäjänak LX-ik kônyvét kivonatolvän s üsszes fametszeteit fôlhasznälvän, s azon- 
kivül ad még 3 kicsinyitett mäsolatot CLusius 3 gombäja utän, melyeket J. Bautin nem vett fôl. 
A tobbi jelentéktelenebb CLusius utän indulé munkärél, illetôles azok gombäszati részeirôl 
RercHarDT idézett dolgozatäban ad bôvebb täjékozäst. [i. h. p. 153. (9).] 
g mindenfelé botanizält, s a kôzbeesé dunäntüli terü- 
42 OSzträk Grôkôs tartomänyokban folytatott gyüjtéseit 
a classicits emlôjén nevelkedett tudés, — termé- 
a megjelülést, a bejärt területek ôsszefoolalé fel- 
olna geographiailag is ily meglepô pontos kôrüliräst 
3. À Clusius Codex. 
A Fungorum Historia anyagänak egybesyüjtése kôzben, mikor Bevrné-vel a gombäkat gyüj- 
tôgette CLusius, mindjärt az a szerencsés ôtlete tämadt, hogy ezeket a nôvényeket le is kellene 
fteni s élvén Batthyäny Boldizsär âldozatkész ajänlatäval, festôt szerzett, ki a gombäkat lefestené. 
A festB hosszas utänjäräs révén megkerült, (sd Crusrus leveleit) s munkäja eredménye a Crusrus 
Codex cimen ismeretes aquarell-gyüjtemény. qe 
Ez à munka a tudomänyos gombäszat alapja s abban Batthyäny Boldizsärnak kétszeresen van 
része, mert 6 a képek festésére is felügyelt, azonkivül, hogy a kôltségcket fedezte. 
P. inferior: késébben 3 provincia lett belôle, melyek helytartôi Sabäriäban, Sirmiumban és Sisciäban laktak». (FiNALY, 
keletié P. inferior: 
i tira 1884. col. 1407.) MAN LE ” Fais. k & 
A Res A Dre cum edulium, tum perniciosorum, quæ observabä génera, nativis coloribus à perito pictore ex 
ingvlorum à > > 
(41) & 
