RE du felügyeletem mellett elkészittetrem a Codex Ôsszes lapjainak, ugyancsak 
es nagySägban vett fényképeit is, miutän a léideni kônyvtir nem engedhette meg azt, 
hogy a Codex valamely sokszorosité intézetbe vitessék à szines képek kinyomatisa végett. ley 
aztän az Ésszecgyeztetett szines facsimilék és à fotografäk birtokäban, tärgyalni kezdettem a leg- 
HSVEZELRC DD) sokszorosité intézetekkel. A munka drâgasäga, a szines nyomatäs komplikältsiga szim- 
talan nehézséget tâmasztott: Mert nem csak, hogy magamnak kellett à munka kiadäsänak kôltsé- 
geit viselnem, hanem a képek szines kônyomäsra vältäsa is temérdek baÿjal jrt, az idtôl kissé 
halavänyan hangolt képek, melyek azonban mégis nagy természethüségoel adjäk elénkbe a gombä- 
kat, nem voltak kônnyt szerrel sokszorosithatôk. Hozzäjärult még chhez az is, hogy az ‘elsé 10 
täbla üsszes példänyai helyett, à papir rOSzasäga miatt üjakat kellett nyomatnom. Iey az elsô 10° 
täbla kôltségei is természetesen kärba vesztek. Ezen käromon okulva külôn készittettem à papirt 
is a tblk szämära, s csak ily sok dräga tanusäg ärân tudtam a képeket oly nagy tôkéletességuel 
adni vissza, mint a hogy az most a kônyomtaté müvész firadozäsa folytän Ichetségessé vält.… 
À szines nyomatäsh képek egybevetése az eredetiekkel, — à mult évben cjtettem meg 
Leidenben — megeyôzütt arrél, hogy a munka sikerült s hogy CLusrus gombäi mélté formäban 
jelennek meg ujbél a tudomäny mezcjén, s a Mykologia megalapitôja halilinak 300-ik évforduléja 
kôzeledtén a tudomäny kôzkincsévé välhatnak. 
Orômmel adom kôzre most a Crusius Codexet, s à magyar botanika megteremtôje emléké- 
nek szentelvén at, à tudomäny kôzkincsévé teszem, mint kézzel foghaté bizonyitékät annak, hogy 
a Mykologia valéban Magyarorszigon született s it alapittatott meg. 
Ez à päratlan aquarelloyüjtemény, melynek mäsät most kiadom, a leideni Bibliotheck der 
Rijks-Universiteit-ben Griztetik. Cime ez: 
Bibliothecæ Publicæ Latinæ Codex No. 303, 87 foliorum, 
(Car. Clusi) Icones fangorum in Pannonïüs observatorum. Cf Car. Clusii Curæ posteriores 
Lugd. Bat. 1611. À pag. 41. [ad Fungorum Hist. pag. CCEXXVI] edit. an. 1611, in 4 f pag. 77. 
Most ezen cimfeliräs utän, a Codex feldolgozéinak szänt hivatalos rovatokba a Codexre vonatkoz6 
dolgozataim vannak bevezetve, à kônyvtär részérôl. 
Az ivrét kôtet 87, a képeket viselô lapbél äll és 2—2 külôn védé s egy cimlapbél. A képek 
külônbôz6 nagysägü papirdarabokra (hollandi és kinai papir) festvék s ügy vannak azutän a künyv 
egyes lapjaira räragasztva. A Codex lapjai irônnal 1—87-ig vannak sorszimozva. Az egyes képekhez 
Crusius irta hozzä à jelzéseket tôbbnyire a Historiabeli jelzéseknek megfeleléen, azonkivül a neveket 
is részben; egy része a neveknek idegen kéztôl ered, s BEYTHE Isrvan és BarruvAny Borpizsär 
iräsäval azonosithaté, egy néhäny azonban mäs iräsra vall. Érdekes tudnunk azt, hogy Crusius 
akdrhänyszor maga jegyezte be a magyar neveket is. À 87-ik lap mér nem tartozik a tulajdon- 
képeni Codexhez, ez egy olajfestmény s csak hozzä van kôtve. Mivel tôbb kisebb-nagyobb kép 
van sokszor eey lapon s egy némely lapnak à hätän is van kép, — egészben 221 aquarellt fog- 
lal magäban a Codex. A képek jelzése azonban nem cgyezik mindenkor a Historiäval, ü8y hogy 
a sorrend megdllapitésa csak nagy utänjdrdssal s minden idevdgo adat cgybevetésével sikerülhetett, 
Megjeeyzem, hogy a képek felsô jobb oldali sarkän a folyé szimozäs is râ van .vezetve CLUSIUS- 
tol, sokszor tobb izben, de ez semmiképen sem igazit ütba, ép azért à képek méltatäsänäl nem is 
vettem figyelembe. Az olvasé azonban a tâbläkon feltalélja ezt is. 
4. Sterbeeck Theatruma és a Clusius Codex. 
Franciscus van SrERBEECK (87. Antwerpenben 1631, Ÿ u. 0. 169 33 Sterbeeckia Schreb.) Theatrum 
Fungorum oft het Tooneel der Campernoœælien cimt munkäja, két kiadäst ért RS Dr 
(Thesaurus IL ed. p. 306.). À kezeim küzt lévô példänyok egyikének tâbläjän olvashaté flamanc 
bejeeyzés szerint tobb kiadäsa is let volna, ez azonban tévedés. Modes bi 
Ez a bejegyzés fey sz6l: «Franciscus van Sterbeeck stierf te R rN in 593 ù en oude 
dom van 62 jaren. Voor hem had men sig weinig met de zwammen ne ge ps sou 
De cerste uijtgave van dit werk is in 1654 (Qp) antwerp De tweede 1675 ; sen “. ue ù ; 
en een in 1712, alle van antwerpen. Waar bej gevoeot is een kort tractaat "a me ler ; LR # 
van dit landt. buiten deeze kent men nog van deezen plantkundigen een Werk cifricultura antw: 
ñ jedé à ati j -gy Szakäcskônyv függeléke gyanänt jelent meg. 
# kis 6 oldalra terjedô ütmutatäst adott ki, s ez egy É ï E ns 
à ren me ie Fungit irta a Theatrum elôtt, habär némelyek a Szakäcskônyvet s még a Verftandigen 
à ; Pezt à j L $ 6 3&, 
er is-az 6 munkäjänak tekintik, 1. a Theatrum Bevezetése, az meydusben ts sors 
ovenier c. 
(43) 7 
