Szines képeiket is megfestette: «foo fin de felve op het fpoedighfte alle naer het leven ghe- 
fchetft; ende met fine coleuren by my gefchildert» [Theatrum Voor-reden mäsodik oldal $—12 
sor]. A szines képek à Bruxellesi Bibliothèque Royale-ban Griztetnek, Kickx hasznälta a gyüjte- 
ményt, mely habär «laisse à désirer sous le rapport de l'exécution», mégis «jette cependant un 
grand jour sur plusieurs espèces du Theatrum fungorum. I] n'intéresse pas moins par les notes 
autographes qui s’y trouvent intercalées». [Kickx Esquisses. . IL. François Van Sterbeeck. Bulletin 
de l’Académie Royale des Sciences I. Sr. 9. 2. 1842. p. 395-—396.]. Hogy Srerserck festmé- 
nyei mennyire kônnyitették meg Kickx-nek a Theatrum fajainak meghatärozäsät, — arrôl min- 
denki meggyôz6dhetik, ha Kickx megällapitäsait egybehasonlitia meghatärozäsaimmal. 
STERBEECK Jeginkäbb Crustus nyomdokain halad s aztän még Loserius, Doboxeus meg füleg 
BauHNus munkäit veszi iränyadôul. 
Legfôbb tôrekvése a gombäk leiräsa kôzben az volt, hogy megällapitsa, hogy gombäi Crustus 
rendje szerint melyekkel azonosithatok. Ebbeli igyekezete tette aztän müvét fontoss4 CLustus magya- 
räzôi kezében, meg toväbb4 az is, hogy a Crusus Codex képeibôl sokat rézmetszetben küzôült, 
olyannyira, hogy a Theatrum Fungorum äbräinak jé nagy része, (pusztin a Hymenomycetek kôzül 
70 faj äbräja), nem egvyéb, mint a Crustus Codex gombäinak ht mäsolata. 
STERBEECK Theatrum Fungorum-ja a CLusius magyaräzok legfbb kütforräsa, mert a Crustus- 
féle leiräsokat 6 is felhasznälta s mert feltételezték rôla, «hogy a képeket 6 külôn adta hozzi». 
Tényleg 6 maga is azt irja nem eey helyütt, hogy a képeket «naer het leven vertoont» — élet utän 
raÿzolta, még akkor is ha a CLusrus Codexbôl valé mäsolisit megemliti, — mäshol pedig az ällitja, 
hogy e gombät még senki sem 4bräzolta s igy én vagyok az elsô ki képét küzre adom stb. 
Sterbeeck sajàt bevalläsa szerint is él! à Clusius Codex sxines hképeivel. Egy sajitsigos téve- 
dés, melyet 1894-ben mutattam ki, azonban igen szépen megvilägitia egész eljäräsät s érthetôvé 
teszi azokat a hibäkat is, melyeket a mäsoläs, meg az egves alakok ôsszecserélése ältal elkôvetett. 
À Boletus scaber Fr., (Srerezcr 15. täbla À, À — Codex ÿ9.t. maäsolatairol van 576) — leiräsäban 
azt mondja, hogy a tüdés Clusins képes künyvében akadtam e gomba két képére 1672-ben serre a 
hépre Clusius sajätkezüleg jeyzé fol latinul, hogy dubium vagyis kétséges; exenkivül ot àlla (reg 
magyarul is, bogy Omrederbulz varganya «a mit én ugyan nem értek». — A Codex 59. täblijän 
csakugyan — olvashaté CLusius tollibôl à dubius mégjegyzés, valamint a magyar varganya név 
is; a mäsik, magyarnak tartott név pedig csak a hibäs olvasästél van, mert a tâblra Ein Roder 
bülz van irva. Ext nem tudta Srerseecx kihüvelyezni s ügy lett belôle Omrederbulz, a nagy E 
ugyanis az O betü môdjära van cifräzva s ez megtévesztette szerzônket : 
Naem. In den ghechilderden boeck van denghelcerden Crustus hebickin't 
jacr 1672. defe mede gaende Fungi bevonden met uvec figuxen , by de 
welcke mer de eyghen hande van Ceustus ditwoorde in’ Latin, Dubiuin 
ghefchreven was , het gene te fegghen 1sTwÿfelachngh ; alwaer noch ne 
Hongerfch by onde Omredcrbuls barganpa / her welck my niet 
Kenbacr is, alfoo den felven CLustus in fijne ghedruekte wercken te 
A Czusius-Codex tehât SrerBezcK kezei kôzé került, 6 abb6l merftett sa szines képekrôl rézmet- 
szeteket készittetett. Az a kôrülmény, hogy mäsolta a Codex képeit, DES ESES ss pus 
jira emelte Srerreecknek Theatrumät a commentatorok szemében, kik ezzel igyekeztek Crusrus 
jait kihüvelyezni. ù À se 
Rise tobbé-kevésbbé egy csapäson järtak, de nem igen nt tn : 
leirdsait alig olvastäk, mert hisz akkor sok SRE nie SR su FES ie 
jutniok. Sterbeeck képeit nem hasonlitottäk ôssxe a Clusius-Codex-sxe É perte ce À le te ds 
az eredmény az, hogy igen sok Srerseeck-fèle rézmetszet, mint Se eti go : 3 szerepelt, pedig 
Ccusius Magyarfôldôn készült aquarelljeinek, magyar gombäk képeinek mäsolata volt. 
itati rronées ou douteuses que l’on a faites des figures de Van Sterbeeck, et le silence absolu 
EN de se ; d’entre elles, sont dus à ce que les botanistes ont généralement négligé le texte» — mondja 
RES Ne Re 5 I Fe suffit donc Fa toujours de lire le flamand pour bien comprendre le texte de Van 
en ee * d’être familiarisé avec certaines locutions empruntées, soit à des usages locaux, soit à des 
Se Fe as ù mu auquel Micheli eut recours pour se faire traduire quelques passages du Theatrum rem- 
détails de la vie domestique. 
plissait-il cette condition ?» p. 398. 
(45) 7 
