Az eddigick utän SrerseEck érdemeivel tisztäban lehetünk. * — Meoürizte ugyan szép rézmet- 
szetekben a Crusrus-féle gombäkat, de ez nagyon kétséges érdem. Ezeknek a rézmetszetelnek a 
meghatärozäsa nem biztos, mutatja az a temérdek ellentmondäs a szerzôk részérül, melyekre aläbb, 
à részlétes trgyaläs folyamän utalok. Biztos vagy legvalébbszinü megällapitäsuk ugyanis csak a Codex 
szines eredetiei segitségével lehetséges. Azok a rézbe metszett képek pedig, a melyek egyenesen 
SrERBEECk credeti gombäit tüntetik fel, még a Srerereck-féle festett képek segélyével is nehezen hatä- 
rozhaték meg, mint ez Kickx fâradsigos munkäjäb6l kiderül. KA . 
SrERBEECk à képekhez irott szôvegben sok botläst kôvet el, igen sokszor nem illik à leiräs a 
képre, mint ezt Brr1zecmaAyR is jeli dolgozatäban. Még inkäbb feltünik ez, ha a Codex képeit vesz- 
szük el6 s azokkal hasonlitjuk ôssze a rézmetszeteket. A leiräs nem ritkän egészen mässzinü gombärél 
szol s ezért nem is tudtak a CLusius-magyaräzok Srerseeck leirâsai s képei alapjin a Crusius-féle 
fajokat tisztäzni. — Srerseeck külônben nem ritkän tetézi még à zavart azzal is, hogy tobbféle 
fajt vet egybe s CLusius jelzései nyomän külônbôz6 képeket egyesit egy faj gyanänt. Mär most a 
Codexben is elbfordul egynehänyszor, hogy ugyanazzal a jelzéssel külônbôz6 fajok vannak ellitva. 
Ïey teszem a VI esc. gen. kétszer fordul elô s mäs-mäs gombät jelez, a NAT. gen. härom külônbôzô 
gomba képére van rdvezctve stb. 
À hi ext nem tudja, a legnagyobb tévedésbe eshetik. 
Aa 
CLusius maga azt hitte, hogy a Codex elveszett, s nagyon sajnälkozik tôlôtte, azonban mint erre 
räjôttem, mâr 1672-ben STERBEECK forgatja ezt az értékes képes gyüjteményt. Alljanak itt sajät 
Szavai : 
«— Joan. BauHiNus vijftich jaer naer CLusrus fijne dry boecken befchreven heeft, foo nochtans is 
in fijne wercken niet verhalens waerdigh meerder oft anders als de felve woorden van CLusus: ende 
de figuren hebben in het minfte geene ghelickenis naer t'leven: hoe wel dat in den druck van 
Ccusrus de figuren veel beter fijn, nochtans weynighe goet fijn, het welck by foute van den fnijder 
fijn moet, alfoo ick int jaer 1672. bevonden hebbe in fekeren costelijcken boeck, door Clusius in fijn 
leven ghemaecht, in de welche alle Jijne foorten naert leven ghefchildert svacren, de gene in fijnen 
druck by figuren te cort quamen : avelcken boeck tocbehoorde aen den feer ervaren Heere Doctor Syen 
Profefor der kruyden in de Univerfiteyt van Leyden, den welcken ick becomen heb door Mecfler 
Adrianus David, Apoteker ende Drogifl, oock een vermaerdt Herbarift binnen Antwerpen : welcken 
boeck my feer verlicht heeft, [oo in de Jchriften te lefen, ende daer beneffens de figuren fiende: uyt de 
awelcke ick fes oft Jeven vremde uytlandifche Fungi fal vertoonen. Soo-danighe middel beb ick van 
ghelijchen achtervolght : Joo dat defe al mijne plaeten in mijne teghenwoordigheydt tot mijnen buyfe 
naer het leven Jin ghefneden, van de welcke in de twintich platen (door mijn af wefen teghen de 
natuere ghemift fiinde) gheheel hebbe doen veranderen, om 1e beter de onbecleede wvaerheyt in defen 
boeck te doen verfchijnen: door welcke prompte achtervolginghe een jeder te vafter fich mach 
vertrouwen. 
Want ich gheloove, geene planten in eenighe boecken der werelt meerder het leven connen ghelijck 
Jin als alle de figuren der Fungi in defen vertoont, met al de Aerdt-buylen, doodelijcke kruyden, &c. 
Soo als wanneer een jeder op mine aen-wiffinghe ende leerende ken-teecken met voordacht fal letten, 
ende de Figuren mede aenfende, fal ftoutelijck door velden en boffchen met volle geruftheiyt moghen 
tot het ghebruyck plucken, ende het quaet, als onnut, naer laten en verftooten». p. 27! 
«Joan. Baunnus 50 évvel CLusius utän irta härom kônyvét jéformän Crusrus nyomän, äbräi 
nem hasonlitnak cseppet sem a természethez, ügy hogy Crusius nyomtatott képei sokkal jobbak, 
habär némelyik a metsz6 hanyagsäga folytän nem elég pontos, win axl 1672-ben megdllapitottam 
Clusius drégalätos kônyvének segitségével, melyet Clusius sxerkesateit s a melyben minden fajtäi ter- 
mészel utdn lefestettck. 
Ez a kônyv az igen tiszteletre mélté Doctor Sven-6** volt, ki a Leideni egyetemen a pläntäk 
* «A mesure que la mycologie fit ensuite de nouveaux Progrès, on appréca de mieux en mieux le mérite de celui que l’on doit con- 
sidérer comme l'un de ses fondateurs. Les ouvrages les plus modernes citent le nom de notre compatriote, et Fries, le botaniste le plus 
compétent du siècle, recommande encore de consulter son Theatrum fungorum» — Kickx i. h. P. 400. 
** joeti i e vel ervae 2e VEN. il fe 
L «Den gjoetjonftighen wel ervaeren Heer Doctoor SYEN, fijnde den eerften Profeffor der kruyden binnen de hooghe 
fchole van Leyden», Sterbeeck p. 284. 
ARNOLDUS SYEN (Syena Schreb.)* 1640, Amsterdamban, Leidenben végezte tanulmänyait 6s 1659. Med. Dr. lett a «De 
Hydrope» cimü tudori dissertatio alapjän s Goudäban telepedett le. Innen 1670. 
(46) 
a leideni egyetemre hivjak meg a Botanika és 
