szükségeltetik €s annak tudäsa, hogy mily 
alt, melyek Crustus-t6l hasznältattak 2» 
; CE exért PRES, egyik hozzdm intézeit levelében kercken kimondja, hogy a Clusius 
fajok tisxtdba hozatala a magyar füvészekre néxve becsületbeli kôtelesség ls 
KALCHBRENNER iparkodott e kôtelességnek eleget tenni, de azt mondja, h 
nehézségeh oly nagyok, hogy teljesen kielégité eredmény alig leend elérheté» . 
«CLusius gomba-leiräsai és äbräi», ügymond KALCHBRENNER, 
hoz képest tôkéletlenck, sôt Silänyak, mi abbél magyaräzhato, hogy 6 gombäirél irvän, ismeretlen 
téren forgott üttôr6 szerepet vitt. Akkoriban a gombanemek lényeges jellegei még ki nem voltak 
puhatolva s hiänyzott a kiképzett münyelv, à nélkül pedig szabatos leirisok nem adhatôk » 
Œhhez järult, hogy a Crusius ältal hasznalt népies elnevezések nem mindig szolgälnak biztos 
kahuzul» (6. 1.). ' 
KALCHBRENNER azt tartja, hogy CLustus-nak a gyüjtôk adtäk, a szerinte furesa elnevezéseket 
(Szilvaalja, Tôvisalja, Monyoré stb.), «a gyüjtôk tudatlansägukat palistolandék, neki 4l- vagyis csak 
azon alkalomra faragott névvel szolgältak» ( 7e IDE 
Szerinte CLusius «a gombäk Iciräsit a szines képek utin készitette legtôbb esetben». Mie 
“SrEREBECk (sic) Theatrum fungorum nevü kônyvében CLusius ôsszes gomba-képeit kiadta, miutän 
maga a szerzO kôltségkimélésbôl, azoknak csak részét tette volt kôzzé». 
KALCHBRENNER «csak egyszertien, minden indokolis nélkül adja el6 az ältala kipuhatolt vagy 
elfogadott hasonneveket» (a meghatärozäsokat érti az alatt) s azzal fejezi be, hogy «nézetcim iga- 
zoläsät pedig hosszadalmas volta miatt méskorra halasztottam (x7. L). 
À Magyar Mykologia nagy kärära, KALGHBRENNER * sohasem jutott tôbbé CLustus tanulmä- 
nyainak folytatäsähoz. 
RecHaRDT ** tanulmänyäban CLustus gombäit a mykologiai rendszer keretében târgyalta s jd 
résxt FRies *** atdn indul s a Systemdban meg az Epicrisisben taldlt adatokat vesxi tränyadoul. 
STERBEECK-hez aränylag ritkän fordul, alig is forgatta à Theatrumot. Srersrecrk nevét kôvetkeze- 
tesen hibasan idézi. ReicHarpr inkäbb Crustus kôvetôit méltatja figyelmére s a régi irodalombél 
sok adatot ällitott üssze. Széval azonositani igyekezett a mykologia patereinek adatait. Mivel azon- 
ban a forräshoz nem siet vissza, ez a munka is jéformän kärba veszett, mert hisz a megällapi- 
tâsok helyességén mindjärt elején csorba esett, mikor a kindulé pontban van az eltérés. 
Az eredeti, Magyarorszägon festett gomba-képekrél, vagyis a Codexrôl azt mondja RercHARDT : 
«Ich konnte sie leider nicht vergleichen und hielt mich nur an das im Drucke vorliegende Mate- 
riale» (150. (6) 1.). 
Feleslegesnek vélem most toväbb is foglalkozni Crusius kommentäloival, mert aläbb a rész- 
letes feldolgozäs folyamän ügyis idézem e magyarizok odavägé adatait. Lässuk most Sterbeeck 
gombafajok értetnek hazänkban azon népies elnevezések 
-féle gomba- 
Ogy «a fenforgo 
«egyéb nôvényleiräsai és äbräi- 
magyaräzôjat: Britzelmayrt. 
BRiTZELMAYR 1894-ben kôzôlt egy tanulmänyt: Die Hymenomyceten in Srerseecr’s Theatrum 
Fungorum (Botan. Centralbl. LVIIT. 1894. No. 15, p. 42—57). Ebben azt mondja, hogy Srer- 
BEECK munkäjara Crusius Histôriäja hatärozottan nagy befolyässal volt. B. szerint Srerseeck : Lopez, 
CLusus és Baumn munkäibél t6bb mint 4o mäsolatot ad. Tény, hogy Srerserck az idézett. 
munkäkban talälhaté leirasokat és rajzokat javarészben felhasznälta, de volt neki még egy mäsik 
forräsa is, melyrôl Brrrzezmayr nem emlékszik meg s ez a Clusius Codex volt. Ennyiben tehät 
le kell szällitanunk SrerBeeck-et arrél a polcrél, hova BrrrzELMAYR is helyezi, mert munkäjänak 
érdeme az, hogy megbrizte, illetoleg forgalomba hozta Crustus _gombafestményeinek rézmetszeti 
mäsolatait, melyek aztän a tudomänyban, nagyrészt STERBEECK eredeti képeinek vétettek. Bizonysäg erre 
épen BRITZELMAYR. à DUREE 
BRITZELMAYR 50 Hymenomycetet nevez meg, «für welche dem Theatrum STERBEECK s die Prio- 
ritit zukommen dürfte, sind es fünfig, also eine ungefähr doppelt so grosse Zahl als die nach 
: ; : Hi ejus spectes, terris inc itis accensenda est; quinimo gloriari potest se scientiæ 
* Hungaria quidem, nec si Mykologiam ejus spectes, terris incogniuis ER [ 4 fee es ie Apte 
hujus cunas fuisse: quippe quum primum mycologicum opus quod omnio typis excriptum est, — Caroli . stori: 
gorum Pannoniæ intelligo — de terræ nostræ Mycetibus agat. (KALCHBRENNER : Icones selectæ Hymenomyc. 1877. p. 5.) 
AAA : ; : . 
re : jale mmenomycetibus europæis von ELtas FRiEs und hielt mich 
*XX folgte ich in der Anordnung des Materiales genau den Hymen y ï et p: SRE M MIS 
auch meist an jene Deutungen, welche er den einelnen Arten von Clusius ga, Nur in einigen wenigen Fällen, Entsp 
deres bieten zu kônnen glaubte, wich ich von seinen Ansichten ab, in manchen Fällen gelang es mir auch, Arten von CLusius, 
se 2 il le 7 1 es zwei) il 4 
üb. Iche FRIES nichts angibt, zu deuten, sobdass nur sebr wenige Species des obgenannten Werkes zuweïfelhaft bleiben, p. 154. (10.) 
über we à E 
(49) Se 
Mo. Bot. G: 
2vVo 
