1. — Gen. I. escul. 1 spec. Cod. 1. et 4. pro parte. 
Az elsé fer à Ssemerhyef, négy faja van, mind Âprilban terem. À magyarok nagyon szeretik, 
koszorükba füzve megaszaljik, hogy télen is élvezhessék kedves Zamatt. 
Az elsô faj üres, akkora, mint a hüvelyk utolsé ize. Hist. p. cclxnÿ (p. n. 3). 
À Cod. 1. t. fcliräsa: Sjemerchyer Primi generis eseufentorum. A baloldali felsé kép 1 Maurachen $ à 
hasonlé alsé két gomba az 1 jelzést kapta, ez a hérom együtt s a Cod. 4 t.-rél az also gomba 
a Szemerchyef I. faja. 
STERBEECR (p. 94. No. 73. H. tab. ro) a Cod. 1-r6l a baloldali felsé képet mäsolta. Defe met H is 
een rechte mede foort van mine eerfte met de letter A, hoewel dat onder defe feer verfcheyde 
van coleur fin, te weten fommighe gheheel bruyn gcil, de welcke veel langher van ftuck fin — 
defe hebben den langhften ftele van al defen gheflachte; fomwil fijnder onder defe, die feer 
licht geil van coleur fin — 
— ezek kôzôtt igen külônbôzé szinück talältatnak, azok a melyek sokkal hosszabbak, egészen 
barnässärgäk szoktak lenni, -— ezeknek van a leghosszabb nyelük az egész nemben: akad néha 
kôztük igen vilâgos särga is — [Kickx p. 408! M. esculenta Y. fulva.] 
STERBEECK (p. 92. No. 66. À. tab. 10) a Cod. r. t.-r6] az also jobboldali äbrât mäsolta. 
De eerfte cetbare foort van CLusius, die hy noemt int Hoogh-duytfch: Maurachen. — Mijne 
cerfte met À heb ick, bevonden lanck-worpich rondt, als een pire, en foo groot als een hinnen 
ey, fonder den ftele: is boven fpidts rondt: — 
Clusius elsô chetô fajtäja, a melyet.6 németül Maurachennek nevez. —— Az elsô, A-val 
jelzettem hosszükäs-kerekded mint egy kôrte, és a nyele nélkül akkora, mint egy tikmony: tetején 
lekerekitve hegybefuté. [Kickx p. 408! M. esculenta B. vulgaris Fr.] 
Frs Syst. IL. p. 6—7. Morchella esculenta 8 vulgaris. Fung. esc. gen. I. Clus. Hist. p. 264. spec. I. 
KALCHBRENNER p. 17. [. — 1. Maurache. Sterbek (sic.) Tab. 10. Fig. À. — Morchella conica. Pers. 
ReicHaRDT p. 186. (42) Morchella conica Pers. — Fung. escul. gen. I. spec. 4. Clus. hist. II. 263. — 
Sterrb. (sic) Theatr. 94. t. ro. H. 
© Cp. 185. (41) Morchella esculenta Pers. — Fung. escul. gen. [. spec. 1—3. Clus. hist. II. p. 263. 
264. cum icon. (ex Lobelio repetita). Sterrb. Theatr. 92. t. 10. A. B. 8. vulgaris Fr. 1. c. Clus. I. c. spec. 1. 
À Cod. 1 t. és 4 t. p. p. — Morchella conica Persoon (Cooke Mycographia p. 182. PI. 8r. 
fl: 315) 2.— Gen. I. escul. 2 spec. Cod. 1. pro parte. 
À mdsodik fi nem sokkal nagyobb az elsônél, râncos fodros cradicem Ariftolochiæ rotundæ 
vetuftate contractam & multis rugis præditam, valde mentitur», szine vôrôsbarna. Hist. cclxnj (p.n. 3.) 
Ide tartozik a Cod. 1 t.-r6l a négy jobboldali 2 Braun Maurachen jelzési kép. 
STERBEECK (p. 93. No. 70. E. tab. 10), az E. betüt viselô két képet a Codexbôl vette s 1.) a 
legnagyobb és 2) a tonkôt viselô gombät mäsolta. 
Twee verfcheyde, met de letter E zijn hier naer het leven vertoont, de tweede van Crusius, — 
haer uytwendichfte boordekens (te weten van defe neffenftaende grootfte) bleeck roodt zijn, — ende 
de kleyne, heel bruyn roodt, volghens de fchilderingh van Crusius. ci 
Clusius mäsodik fajät äbräzoljäk az E.-vel jelzettek, melyek az let utän festettek. — Külsô 
szélük sôtétvôrôs (mint a nagyobbik a kisebb pedig egészen barnäsvôrôs, — Clusius 
sépei szeri ickx p. 408 ! M. tremelloides Fr. 
nor En A esculenta Y. fulva. Clus. ]%c3 spec. IL. et p. 8. «Hæ quattuor ee à 
[quarum tertia est y. fulva Friesii] «quarum singula innumeris gaudet forma (C£. Sterb. NS 
non distinguendæ sunt, nam color non satis constans, & areolarum forma evidenter e pilei pendet». 
KALCHBRENNER p. 17. [. 2. Braune Maurache. Sterb. 10. E. — Helvella esculenta. 
ReicARDT p. 185. (41) Morchella Fr ne Y. fulva Fr. L c. — Clus. I. c. spec. à 
53 ” 
