A Codex képei szerint most megällapithaté, hogy Clusius Gen. IL. escul. 2. spec. Cod. tab. 1. 
p. p. — Gyromitra esculenta (Person) Fries. 
3. — Gen. I. escul. 3 spec. Cod. 18. pro parte. 
À harmadik faj hasonlit az elsôhôz, de kétszer akkora, kerekded, olyan szinü, mint az els6, 
a németek Stof maurachen néven ismerik. Hist. cclxnj (p. n. 3.) 
À Cod. 18 t. a felsô jobb sarokbeli kép bepingenda 5 megjegyzéssel Clusius kezétôl, — felel 
meg Clusius leirdsdnak, a Clusius-féle 3-ik faj tulajdonképen két külônbôzô gomba! 
SreRBEECK (p. 94. No. 74. L. tab. 10) lemäsolta a Cod. 18 t. bepingenda 5 jelzésä äbräjt. 
Defe is binaer ghelick aen feker mutfen die de zee-fchippers dragen — fullen voor een vroegh 
gheflacht ghenoemt worden, want fy in de maent van April en Mey te vinden fijn; want in 
het left van Mey foo vergaen defe, en comen in’t Jaer niet meer te voorfchijn. : 
Crusus verhaelt, dat fy in Hongarijen onder de maft-boomen groyen, behalven den Bre- 
Korf, de welcke aldaer onder de Eycke-boomen voorts-comt. — 
Majdnem olyan mint a tengerészek sapkäja, korai fajok mind (t i a kucsmäs gombäk), 
äprilban, mäjusban teremnek, aztän tobbé nem. Clusius szerint Magyarorszägon a fenyôfäk alatt 
teremnek, kivéve a Méh-kaptdrt, mely a tôlgyek alatt buvik elô. [Kickx p. 408! M. patula?| 
FRes Syst. IL p. 7. Morchella esculenta &. rotunda. Clus. 1. c. spec. HIT. 
— Morchella esculenta (Linné) Persoon &. rotunda Persoon. 
Srômôrese (Gyôngyôs) Süveg-, Kucsma-gomba, Szent-Gyérgy g, Parancsolat gomba. (Ist- 
vanffi Magy. chetô gomb. 309 1). A M. esculenta stb., muszkäul szmôres. 
4. — Gen. I. escul. 3 spec. altera in Cod. depicta. Cod. 4. pro parte. 
À ,harmadik fajhoz sorolja Clusius ezt is Drimi generis esculentori depingenda 3. a Cod. 4ta 
felsô baloldali sarokkép. 
STERBEECK (p. 94. No. 71. F. tab. 10) lerajzolta a Cod. 4 t.-r6l ezt a képet is. 
— Tot noch toe heb ick geen ghewas der aerden bevonden, het welck foo eygen ende 
ghelijck is aen eenen honigh-raet, als defe Fungi: — {y is fer cirelick gheheuvelt en ghehoeckt, 
met menich-vuldighe hollekens en cellekens, als den honigh-raet, in welcke diepte den gront 
heel fwart is, maer het buytenfte is feer doncker bruyn geil. 
— vagyis: semmit sem talältam a foldôn a mi jobban hasonlitna à méhléphez, mint ez a 
gomba, — csinosan hepehupäs s méhléphez hasonlatosan sejteket utänoz, ezek mélyükben egészen 
feketék, kivül barnässärgäk. 
KALCHBRENNER p. 18. 3. Stockmaurache. Stérb. 10. B. képét hatärozta csak meg (— Morchella 
esculenta), a 10. F.-et nem ismerte fl. — [Kickx p. 408! M. esculenta e. lobata Hook.] 
REICHARDT p. 185. (41.) szintén csak Sterb. 10. A. és B. 4bräit vette szämba. 
— Gyromitra esculenta (Persoon) Fries (Sveriges ätliga och giftiga Svampar tab. LXXXII) 
nagy felfujt formäja. 
5. — Gen. I. escul. 4 spec. Cod. 18. pro parte. 
À negyedik faj még räncosabb, kifelüdve küpos lesz s à németek karima nélküli süvegéhez 
basonlit, a minôt télen szoktak viselni, scjtjei halvänyak s mintegy kormosak, belül üres. Hist. 
cclxuj (p. n. 3). À Codex 18 t.-rél a felsô baloldali kép, Clusius kezétél a 4 jelzést viseli. 
STERBEECK (p. 94. No. 72. G. tab. 10.) lerajzolta. Defe is foo vol-maeckt rondt als eenen 
ghedraeyden bol, hebbende eenen ftele onder wat breet, als met eenen voet om op te ftaen, 
welcken bol feer dicht met teerder draeykens bewaffchen is, waer van de cellekens niet fer diep 
fin: het coleur is feer wit, ende op de binnenfte randekens feer geil, als vergult, oft met faffraen 
befchildert, ende in den gront bruyn purper. — 
Olyan kerek, mint eey esztergält golyobis, tôvén elszélesedô nyelen äll, akär a lébân, ez a 
golyébis sürû tekervényekkel van benôve, a scjtek azonban sekélyek: szinük fehér, belsô szélükôn 
Särgäk, aranyosak, gyakran säfränyszinüiek, mélyükben barnäs biborszintiek. 
Fes Syst. IL. p. 6—7. Morchella esculenta à. conica. — Clus. 1. c. spec. IV. et p. ro. Morchella 
Tremelloides. — Sterb. t. 10. 
KaLcHbENNErR és ReicHarDr nem idézi Sterbeeck tab. 10. G. képét. Kickx p. 408! M. patula. 
— Morchella tremelloides (Ventenat) DC. ‘ 
(54) 
