6. — Gen. I. escul. 4 Spec. altera. Cod. 4. pro parte. 
de Clusius leiräsa s képei egybevetése szerint ez egy ms fa. Ô maga azonban a negyedik 
fajdrôl adott leirâsäban a Cod. 4 t most târgyalandé képeit a 4 Spec.-hez tartozonak véli. Ger- 
mani illä Dot Maurachen nominat. Hist. cclxnj—cclxui (p. n. 3—4). 
À Cod. 4 t. härom gombäja tartozik ide, ezeket Clusius 4 Dos el jelzéssel lâtta el. 
STERBEECK (p. 93. No. 69. D. tab. 10) a härom süvegalakü gomba kôzül a két jobboldali 
képet mäsolta. 
Van defe heb ick dry fchoone figuren in Clusius bevonden, van de welcke hier twee met 
D neffens ftaen. Haere grootte is boven ghefeydt: haer coleur is hoogh ceil met root ghemenght : 
den gront is heel doncker bruyn — Kickx p. 408. M. esculenta à, conica Fr. 
Ebb6l häârom szép képet talältam Clusiusban, s kôzülôk kettôt, D-vel jelülve adok is. 
À nagyobbik felül kifürészelt: szine Sârga-vôrôssel keverve, mélyükbèn a sejtek egészen sôtétbarnäk. 
KALCHBRENNER p. 18. 4. Vollmaurache. Sterb. 10. D. — Morchella patula. Pers. 
Hasonlit Cooke (Mycographia L. 1879. PL. 82. fig. 317) âbräjthoz, de teteje lekerekitett, ezért 
talän mint Morcheïla elata Fries, var. Clusii m. szerepelhetne. 
7. — Gen. II, escul. Cod. — 
Clusius leiräsa szerint Fanot szigetén (Somogy värm.) âprilis haväban terem s igen pompäs izü. 
Hasonlitana a Gen. XVI. pernic.-hoz és magyarul Kygio gomba (Kigy6 g.) s németül Xatter Shwammen 
à neve: «pyramidali tamen dodrantalig: apice & angusto hunc fungû effe». Hist. cclxn. (p: n. 4). 
KALCHBRENNER p. 18. IL (Névnélkül) — Morchella rimosipis (sic). D. C.? 
REICHARDT p. 166—167. (22—23.) Coprinus comatus Fries. Szerinte a Gen. XVI. pern. = 
Agaricus separatus L. és A. fimiputris Bull. 
À hiänyos leiräsbél csak talälgatni lehetne, hogy micsoda ez à gomba, a Gen. XVI. pern. 
meofelelG faja, melyhez hasonlittatik két külônbôzé fajbôl 4ll a Codex 49 t. szerint, ezck: 
79. Lepiota mastoidea Fries, 
78. Anellaria (Panæolus) separata (Linné) Karsten. 
Kétes. 
8. — Gen. III. escul. Cod. 18. pro parte. 
Sient Gyewrgi gambaia (németül Sant Georg fhwammen) néven ismerik a magyarok s faolajjal, 
borssal fôzik meg vagy pedig tejfellel készitik el. Hist. cclxinÿ (p. n. 4). Clusius fametszetei kiegészit- 
hetôk a Codex képével. 
À Cod. 18 t. kôzepén Œertij generis eje. Clusius kezétél eredô jelzéssel adott kis gomba, tôvérél 
leszakitott kalapot äbräzol. ù 
STERBEECK (p. 31—32. No. 6. G. tab. 1) képei nagyon emlékeztetnek Clusius fametszeteire 
(cclxmÿ lapon III. Gen. escul.) s azt hiszem, hogy CI. ébräinak kiegészitése ältal készültek, a felsé 
G. äbrärol, mely a hätära fektetett gombät äbräzolja ez biztos. — hebbe hier den Lefer twee 
figuren naer't leven vertoont, met de letter G. — Defe is in het ghcheel deyn van fuck: de 
aldermeefte van defe is — niet grooter als eenen Rijcks-daelder; hoe wel dat fy noyt rondt is, 
maer op de rechte ghelickeniffe van eens menfchen oor, — haer canten oft randeken tamelijck 
ingheflaghen, — de fchotel is — chelick een faecht oor-kusken, met een feer wit velleken over- 
trocken — Ontrent den voorfeyden feeftdagh (St Georgi) zijn defe in Duytfchlant feer vele te 
vinden, als wanneer {y voor groote leckernije ghefocht worden ; — Két G. äbrâm természet utân 
készült, kicsiny gomba, a legôregebbje sem nagyobb egy Reichsthalernél, de nem egészen kerek, 
hanem emberi fülre emlékeztet, karimäja aläja kunkorod6, tetéje pârnäs, bôre fehér. Szt Gyôrgy 
napja kôrül Néetorszdgban nagy csemege gyanänt eszik. : 
FriEs Syst. L. p. 5o. A. gambosus. Hunc pro vero À. Georgïü, quo nil magis confusum 
et ob odorem farinæ recentis edulem suspicor. à 
« © Hymenomyc. p. 67. À. Georgii. Clus. Esc. gen. 3. j ANUS 
KALCHBRENNER p. 18. LIL. Szent Gyewrgi gambaja (Sz. Gyôrgy gombäja) Georgsschiwvam- 
_ i eorgii. Fr. 
men ns de é (14). Agaricus Georgi L. Fries nyomän [Hym. p. 67 Clus Se gen. 32]. 
Wurde von den neueren Mykologen weder in Oesterreich noch in Ungarn beobachtet, wäre 
daher aufzusuchen, mondja réla. a 
; 55 
