BrrrzeLmAyR p. 48. A. Georgii Clus.; St. 1 G, G. Von diesen beiden mit G bezeichneten 
Figuren erinnert die obere sofort an eine der Abbildungen unter Clus. II. gen. esc. fung.; die 
untere Sterbeeck’sche Figur zeigt den betreffenden andern Clusius’schen Pilz in der Seitenansicht. 
(M. A. w. o.,* auch Kx., der hier seine Bestimmung mit einem Sternchen versieht, um anzu- 
zcigen, dass dieselbe von frühern Autoren nicht in gleicher Weise erfolgt ist, eine noch einigemal 
vorkommende irrige Annahme.) Kickx p. 402! 
Az Agaricus gambosus és A. Georgïü egyesithetôk is volnänak s akkor gombänk neve 
Agaricus gambosus Fries, var. Georgiüi Fries, (Istvänffi Magy. chetô és mérg. gomb. 259 L mär 
ilyen értelemben van Clusius gombäja az A. gambosus-hoz vonva.) 
9. — Gen. III. escul. 1 spec. Cod. — 
A negyedik nemnek a Sifwa alxa nevet adtäk a magyarok, mert a szilvafäk alatt terem. Az 
elsô faj barnäsfehér. Hist. p. cclxv. (p. n. 5.) 
KALCHBRENNER p. 18. IV. 1. Szilva alya — Agaricus (Trichol.) albellus. D. C. 
ReicHaRDT p. 158 (14) Agaricus albellus Fr. 
Kétes. 
10. Gen. IIII. escul. 2 spec. Cod. 18. pro parte. 
À Cod. 18 t. also két képe III. Gen. 2 jelzéssel Clusius kezétôl, szämitandé ide. A leiräs 
(Hist. cclxv. p. n. 5.) a mily hiänyos, ép oly remek a festett kép. k 
Srerseeck (p. 31. No. 5. F. tab. 1) két gombät raÿzolt F. betü alatt, a felsô, hätära fek- 
tetett, emlékeztet a Codex most trgyalt äbräi kôzül a jobb oldalira: — Defe fin fomwijl feer groot, 
byfonderlick in Borgondien; maer hier te lande heb ick geen grooter becomen als de ronde 
van de ghemeyne palme eender handt, — welck plues een weynigh ros is, noch wit noch grau,— 
heeft oock haer velleken van den hoet (los-gebroken fijnde) behouden: — Defe dunckt my de 
eerfte van het achtfte geflacht van Crusius te fijn; hoe-wel hy feydt, dat de fijne eenen peper- 
achtighen fmaeck heeft, het welck ick in defe niet heb connen proeven, doch de felve is in de 8. 
plaet onder de goede met B. aenghevwvefen, dat volghens het feghen van Crusrus aldaer te lefen is. — 
Igen nagyra megnô, f6leg Burgundban, Hollandban ellenben nem lesz nagyobb, mint egy 
tenyér, — lemezei kissé rézsaszinüek, fehérek, szürkék, — kalapjän hämlott bôrrel. — En Clusius 
gombäi kôzt a Gen. VIII esc. 1-56 fajnak tartom, habär az enyémeket megizlelve, nem éreztem 
a borsos égetô izt, mi Clusius szerint tulajdonsäga volna. Clusius borsos izü gombäjit a 8 tâbli- 
mon B. alatt adom. ‘ 
SrERBEECk valôban a keserù gomba képét adja s irja le aztän emlitett helyvén ugyancsak a 
Codex alapjän, tehät nem hagyta magât megtévesztetni a borsos 17 ältal, mi Clusiushoz is talän 
a gvüjtôk szobeszéde révén került. 
Frres Epicr. p. 44. Agaricus graveolens. Clus. esc. gen. IV. sp. 2. etc. 
KALCHBRENNER p. 18. IV. 2. Szilva alya — Ag. (Trichol.) graveolens. Ps. 
RelcHARDT p. 1 58. (14.) Agaricus graveolens Pers. — Fung. escul. gen. IV. spec. 2. Clus. hist. IT. 265. 
BRITZELMAYR p. 51. STERBEECK hält — dafür, dass der Pilz 16 F eine Mitschwester von dem Pilze 
1 F, das ist von À. campestris, ist. (Kx.: A. pantherinus DC.) Kickx p. 402. A. cretaceus! 
A Codex szines képeinek tanulmänyozäsa révén s a fenti Sterbeeck-féle megjegyzések egybe- 
vetésével megällapithaté, hogy: 
Psalliota campestris Linné. 
Miutän a szerzük nem tudtäk, hogy mi lappang Sterbeeck 1. tâbläjinak F. képe alatt, vagyis 
hogy az mit äbräzol, — nem is juthattak a meghatärozäsban jobb eredményre, mert csak a III 
genus gyüjtô neve «Silva alva» utän indultak. 
11. — Gen. III. escul. 3 spec. Hist. descr. Cod. — 
À harmadik faj hasonlit az els6hôz, szine barna, foltos, kalapja végül megrepedez és kari- 
mäja is meghasadoz. Hist. cclxv (p. n. 5). c. icon. 
À Codexben nincs képe. 
12 
Pire Lean ske Ÿ : RES 
| N Kx, = Kickx; M. À. = Mehrere Autoren ; w. 0. = wie oben, womit die jeweils voran gestellte Artbestimmung gemeint 
ist. Britzelmayr megjesgyzése p. 46. 
