19 ©. V. Gen.esc. härom kép äbräzoltatik, ezek az 1. és 2. sp.-nek felelnek meg Peiriss néven, a 
flsô belimeanda 5, a kôzépsô 1 és az alsé 1 sz. viseli. A hätära van ragasztva à mi 19 bis täb- 
linkon masolt kis kivägott kép à ein (keresztül huzva) felirässal. Clusius Hist. cclxv (p. n. 5) 
fametszetei kozül, a felsô ketté hasitott gomba a 19 täbla hätin (— 19 bis) festett kép elég hü 
mäsolata, az alsô fametszet pedig a Codex 20 täbläjirol az alsô kép utän készült. 
SrerBEEck (p. 105-106. No. 82. A. B. tab. 13) leraÿzolta a Codex 19 t. a felsôt (— B) és a 
19 t. hätin levôt (— A), toväbb pedig (p. 106. No. 83. C. tab. 13) a Cod. 19 t. kôzépsô képét 
(= C) mäsolja s külôn irja, de mint egy hasonlé fajtit, — de welcke ick — genaemt heb, — 
den uyighespreyden gheulamden waeyer kiterjesztett längolé legyezô. 
AI ift dat defe een feer gelijcke foot met de voorgaende is, foo nochtans verfchilt fy van 
de andere in een ongemeynder ronde ende grootte, hebbende den ftele als achter uyt ftekende, 
den welcken veel dicker, ronder ende langher is: 
Ez a mäsodik hasonlit az elôbbihez, [t. i. az A-hoz — Cod. 19 bis] 
Frs Syst. L. Polyporus (Favolus) squamosus. Sterb. t. 13, 14. — Fung. escul. gen. V. spec. 
1—3. Clus. hist. II. 285 cum icon. 
KALCHBRENNER p. 18. 1. 2. 3. Pesztricz — Polyporus squamosus Fr. 
RetcuaroT p. 178. (34.) Polyporus squamosus Sterrb. Theatr. 105-119. t. 13. 14. 
BRITZELMAYR p. 56. L. squamosus Huds. ; St. 13 À, À, B,C, D; 14 E, F, G. Prächtige Abbildun- 
gen. (M. À. w. o.) Kickx p. 409! 
Saccarpo (Sylloge VI p. 80) Fries nyomän azt irja, hogy: «Ex Sterb. et Clus. Fung. esc. 
gen. V edulis, quod vix est; descriptio Clusii Fistulinam indicat». Ennek ellenére most mär két- 
séatelen, hogy ez: 
Polyporus squamosus (Hudson) Fries. 
Ceterum Peztricz repurgati, eodem modo condiri poffunt, quo Keyferling/ de quo infia Decimo 
feptimo vefcorum fungorum genere: fed & elixi conciduntur, atque in lance compofitis fruftis, 
laridum accenfum inftillatur. Hist. cclxvj (p. n. 6) mondja Clusius a Magyarorszägon divé elkészi- 
tési médjtrol, Sterbeeck ezt is leforditotta, hazäja fiainak okuläsul. 
Pisztritz, Peszterice, Peszterce gomba most is (Istvänffi Magyar ehet6 és mérg. gomb. 156 1.) 
15. — Gen. V. escul. 3 spec. Cod. 20. 
A barmadik faj sokkal nagyobb, kerekded és härom karélyra osztott, akär a trifohum levele. 
Hist. cclxv (p. n. 5). 
A Cod. 20. t. két szép äbra mutatja be a fajt: V. Gen. esc. Pejtrie jelzéssel. 
Srerseck (p. 108—109. No. 87. G. tab. 14) a Codex 20 t. csak a felsô képét mäsolja. 
Hier fal ick vertoonen de derde van Crusius, die ick ghenoemt hebbe int Latin Fungus 
flammeus trifoliacius, — In Hongarijen fin defe in foo daghelijcks ghebruyck, als de ghemeynfte 
goede vruchten der aerden. — Noch is te bemercken, dat onder defe geflachten feker mede 
foorten zijn, . . . 
Itt Clusius harmadik fajdt äbräzolom, melyet deâkul Fungus flammeus trifoliaceusnak hivok. 
Magyarorszägon mindennapos eledel, mint a fold kôzônséges jé syümolesei. Megjesyzendô, hogy 
ebben a nemben mäs fajtäk is talältatnak. 
Karcusrenner-ReIcHARDT meghatärozäsai (az V. esc. 1. 2. 3 spec.)-rôl erre 4s räillenek. 
BRITZELMAYR p. 56. P. squamosus Hudson, St. 14. E. F. G. Kickx p. 409! 
Ez a särgäs alak hasonlit leginkäbb ScHarrer (Fungor. Icones Il. (1763) t. CI. & CI.) képeihez. 
Nem volna felesleges ezt mint: 
Polyporus squamosus (Hudson) Fries 
var. Clusii Mm.-t 
megkülônbüztetni. 
16. — Gen. VI. escul. Cod. 5. 
Nagy a sokfleséoük, bokrosan teremnek kettesével härmasäval, sôt 5, 6-äval együttesen. 
A magyarok mindezeket Silfa termewt alva néven nevezik, habär mäs fäk gyükerén, meg 
letôrt âgain is teremnek. A németek Buchenfhwammen-nek hivjk; az Ostriän (Carpinus Betulus) 
termOt Gihwa gverthyan fa termewt-nek mondjäk. Tavasztol-6szig taliltatik. Ugy készitik el mint az 
Drgombat, Kayserlinget. Hist. cclxv) (p. n. 6.) 
(58) 
