19. — Gen. VII. escul. Cod. 6. 
Clusius szerint: À magyarok ezt a genust Œhäpôrfe gomba, azaz gumôs gomba néven nevezik; 
a németek pedig Angerlina-nek, mert a falvak mellett szäraz réteken vagy legelôkôn (melyeket Angern- 
nek hivnak) talälhato. Héromszor terem egy évben Hist. cclxvi. (p. n. 7.). Clusius ugyanezen lapon 
két fametszetet is adott. Ezek azonban nem a Codex 6. t. utän készültek. A Codex 6. t. 3 gomba- 
képe VII. Gen. esc. Sung. Ghôpôrte gomba feliräst viseli Clusius kezétôl. 
STERBEECK (p. 70. No. 39. A. tab. 6) mind a härmat lemäsolta. 
Om nu te comen tot de cerfte goede roode foorte, foo fal de letter À den iverighen Leser 
alhier dry figuren naer ’t leven vertoonen, — My docht dat defe feer ghelijck was aen eenen 
Vyl-ghefpreyden Joufvrouvvs waeyer, — Haer onderfte van den hoet is gheheel bruyn purper, met 
fchoone rechte ftrepen van plues, — 
Hogy az elsô jo vôrôs fajtärél szoljunk, ennek képét az A-val jelôlt 3 äbra mutatja élet 
utän, az olvasônak. — Én ugy vélem, hogy nagyon hasonlit ez a gomba az asszonyok kiterjesztett 
legyezôjéhez. — A kalap alja egészen barna biborszinü, szép egyenes lemezekkel. 
STERBEECk ezenkivül (p. 70. No. 40. B. tab. 6) még a Historia fametszeteit is (Gen. VIT. esc. 
cclxvi. p. n. 7.) lemäsolta, ende het is — van Clusius, Fungus tuberosus; in het Hongerfch, 
Choporke gomba; int Hoogduytfch, Angerling (in het Duytsch, de Ghebolde fungi) — Op dat 
haere kennis tot claerder vertoogh aen den Lefer werde voor ooghen gheftelt, foo fijn hier twee 
figuren met B boven malcanderen ftaende, naer het leven aenghewefen, hoe wel van my noyt 
in het leven ghefien; waerom ick ghedwonghen was de felve figuren uyt de wercken van Crusrus 
naer te volghen, het welck ick bevinde Ioax. BauxiNus oock ghedaen te hebben. 
Hogy még jobban megmagyaräzhassam s szeme elé vezessem az olvasônak, két äbrât, a B 
alatt, adok az élet utän, habär mem is lâttam ezeket elevenen, — miért is kényszeritve voltam 
ezeket az äbräkat Clusius müveibôl venni, a mit, ugy lâtom, loan. Bauhinus is igy cselekedett. 
KALCHBRENNER p. 18. Sterb. 6. B. 1. Csôpôrke gomba = Ag. (Psalliota) campestris. L. és 2. — 
Ag. (Psalliota) pratensis. Schaeff. 
REICHARDT p. 164. (20.) A. campestris L. — Fung. escul. gen. VIT. Clus. hist. IL. 267 et Fung. 
escul. gen. IX. spec. 1. 1. c. 268. Sterrb. Theatr. 29. t. 1. C. D. 
BRITZELMAYR p. 51. À. siluaticus Schaeff. ; St. 6 À, A. Diese Abbildungen erinnern allerdings 
an À. campestris Ê. rufescens oder an À. pratensis f. fulueolus, stehen aber doch dem À. siluaticus 
Schaeff. am nächsten, worauf hauptsächlich auch der braunfaserig-schuppig beschriebene, bezie- 
hungsweise abgebildete Hut hinweist, dessen Form STERBEECk übrigens mit einem «Ventilabrum 
extensum dominarum», einem «uyt ghespreyden Joufrouws waeyer» vergleicht. (Kx.: À. campestris 
f. rufescens.) Kickx p. 406! 
« «© p. 50. À. campestris L. Sterbeeck 6. BB. Copien der Figuren in Clusius VII. gen. esc. 
Fung. (Kx.: A. aromaticus Rocqu.). Kickx p. 406! 
Psalliota campestris Schaeffer. 
f. Bresadolæ m. 
20. — Gen. VIII. escul. 1 et 2 spec. Cod. 20. 
À nyolcadik nem häârom fajra oszlik, az els6 és mdsodik csak nagysagra külônbôzik. À magya- 
roknäl neve Keserew gomba, à németek Piifferling néven ismerik. A het elsô faj kedves az inynek s 
ugy készitik el mint a XVIT-iket (= 45. Cod. 57. Amanita Cæsarea Scopoli) Hist. cclxvi. p. n. 7). 
A Cod. 29.t. feliräsa VII. Gen. esc. t. (Clusius) Keserew gomba (Beythe) s a härom pompäs kép 
kôzül : 
STERBEECK (p. 81—82. No. 52. B. tab. 8) a baloldali képet mäsolta le. 
Ghemeynelick fin defe niet groot noch breet van ftuck; fomwijl twee duym breet, maer 
weynich meer: de fchotel is wat hoogh ront verheven met uyt den grauwen wit, oock met wat 
geil en bleeck inck-achtich bevleckt: fy heeft onder plues vanden felven coleur, merckelijck lanck. 
Rendesen nem nagy gombäk, — ugy két hüvelyknyi vagy alig t6bb a szélessécük, kalapjuk 
domboru, szürkésfehér, särga és halväny-tenta-szerü foltokkal, lemezei ugyanolyan nidh mint 
a kalap, hosszük. 
STERBEECK (p. 82. No. 53. C. tab. 8) a Codex 29. t. a nagy hajlott tônkü gombät is rajzolta. 
Dat fy meer als eens foo groot is als de voor-gaende, niet teghenftaende dat de figuer 
(60) 
