22. — Gen. IX. escul. 1 spec. Cod. 25. pro parte. 
Ezt à nemet a magyarok Serench, a németek Kremlin néven ismerik. Ælsé faja à I. nemhez 
hasonlit (dubium indeterminandum) kerek, pärnäs, fehéres, alul barnäbb annäl. Hist. cclxvi. (p. n. 8). 
A Cod. 25 t. IX. Gen. esc. felirässal két nagy, Kremlina 2. jelzésü gombät äbräzol (= 23. IX. Gen. 
escul. 2 spec. Pleurotus dryinus Persoon), aljän pedig härom kis gombät 1. jelzéssel (mind Clusius 
iräsa), utébbi härom alkotja az 1. fait. c 
STERBEECk (p. 66. No. 34. A. tab. 5) a Cod. 25 t. az also härom 1. szämu gomba kôzül a bal- 
oldali felsô és az also kép. 
De reden dat defe twee met de letter 4 (en B) haer plaets by de groene Fungi hebben, is 
om dat de voorgaende plaet haer gheen plaets en conde verleenen, — als’t ghene CLusius van defe 
fine cerfte voor de negenite befchrift: — de fchotel is boven met cenighe bleeck-geile cleyne 
vleckskens befmet: — haer linirecht plues is ros — fijn van binnen feer wit, vaft en droogh 
van vleefch. 
Hogy ezt a két A (és B) -vel jezett gombät a zôld gombäk kôzé teszem, annak az az 
oka, hogy az el6bbi täblän nem volt hely szämukra — ezeket Clusius a IX. gombäja 1. faja gya- 
nänt irja le — a teteje kis halväny-sârga foltokkal tarkäzott — egyenes lemezei vorôsesek — belül 
fehérék, erôs és szäraz husuak (t. ï. a gombäk). 
KALCHBRENNER p. 19. IX. 1. Herench, Kremling = Ag. (Lactarius) subdulcis. Bull. 
BRITZELMAYR p. 50. Agaricus praecox Pers.; St. 5 À, À. Mangelhafte Abbildung und Beschrei- 
bung. (Kx. w. o.). Kickx p. 405! : 
Russula adustära is emlékeztet némileg, de mégis inkäbb a: 
Lactaria vellerea Fries, fatal llapota. Bresadola is ezzel tart. (in litt.) 
23. — Gen. IX. escul. 2 spec. Cod. 25. pro parte. 
Az V.nem 1. fajthoz (= 13.14. Cod. 19 Polyporus squamosus) kôzeledik a mdsodik fa. Ez fehér 
vagy barna, de alul nem sima mint amaz, hanem vastag csikokkal diszitett. Hist. cclxvnj. (p. n. 8). 
À Cod. 25 t. a IX. Gen. esc. Kremling 2. (Clusius iräsa) nevü gombät äbräzolja felülrôl és alulrol. 
STERBEECK (p. 84-85. No. 55. E. tab. 8) lemäsolta mind a kettôt hiven. 
Noydt can eenich leven aen des menfchen oogh beter vertoont worden, als defe figuren fich 
verbelden. Defe heb ick int Latijn Semifungus — ghenaemt: het is de tweede van de neghenfte foort 
van CLusius, — nem is lehetne jobban äbräzolni ezeknél a képeknél a Semifungust, ez a kilencedik 
nem: mäsodik gombäja Clusius rendjében. 
Frs Epicr. p. 129—130. Agaricus dryinus. Est Clusi esc. gen. IX. spec. 2. 
KALCHBRENNER p. 19. 2. Ag. (Pleurotus) corticatus. Fr. 
REICHARDT p. 161. (17). Agaricus dryinus Pers. Fung. escul. gen. IX. spec. 2. Clus. hist. I. 
268. sq. Fries. 
BRITZELMAYR p. 49. Agaricus dryinus Pers.; St. 8 E, E. (Kx. w. o.). Kickx p. 407 
À szines kép utän Pleurotus dryinus Persoon. (Cooke Illustr. IL. PL. 226). A Cod. 25 t. képe 
nem olyan foltos. 
24. — Gen. IX. escul. 3 spec. Cod. 26. 
Nagyon hasonlit a VIIL. gen. 2. fajähoz (— 20. — VIIL. esc. gen. 1—2. spec. Cod. 29. — Lacta- 
ria piperata), teteje azonban kissé vôrôses inkäbb, lemezei vastagabbak, tônkje zômôkebb s inkäbb 
feketébe huzé. cclxvnj (p. n. 8.). 
À Cod. 26. t. két pompäs gomba képet mutat, ugyanegy fajt felülrél s alulrol nézve. Feliräsa 
IX. Gen. efc. Ferynch, Kremlinge 3 mind Clusius kezétôl. 
STERBEECK (p. 85. No. 56. F. tab. 8) mind a kettôt lerajzolta csekély vältoztatässal. 
Het is feker, dat den uytwendighen fchijn van defe Fungi niet aen weynighe kenders voor 
quact laet aenfien, haer coleur is feer ghelijck aen fekeren baftaert witte marmer, de welcken veel 
van Dinant ende Namen comt, hebbende een bleeck befmoddert grau coleur met roffche plecxkens 
uyt den vaelen root; fomwijl gelick de ghewaterde fyde ftoffen: van onder heeft fy dick en vaft 
plues, — feer ghelijck van coleur als fy van boven is. — Defe — foorten comen — in den 
Mey en Junio, — Bizonyos, hogy külszin szerint rosznak is léhetne tartani — szine olyan, 
mint cgy bizonyos Dinant-i fehér märväny, szürkés rôzsaszinä foltokkal tarkitva, néha mint a 
habos selyem szôvet; lemezei vastagok, szinük hasonlit a tetejéhez. Mäjusban, juniusban terem. 
(62) 
