als fcharlaken-roodt, hoe wel dat ick defe foo hoogh van coleur niet bevonden heb, — met 
een faecht roodt vleefachtich velleken overtrocken was: — Dat ick defe de Wolle-fungi noeme, — 
De randen fin van onder feer omgheflaghen, is — het plues, bleeck-root, als van de Pradelli, — 
Naer alle dat ick hebbe connen achterhaelen, foo is dit de Herdis-fungi, van de welcke fommighe 
lichtaerdighe Schrijvers haer beroemden, dat defe de Fungi was die fy feyden in oude tiden by 
de Apotecckers te coop te zijn, — waer door defe Fungi de natuer hadden om tot onkuyfcheyt 
te verwecken: tot welcken eynde fy verkocht ende ghebruyckt wirden, — 
A mint ezt a karmazsin vagy vôrôs gombât 1671. jun. 21. talltam ügy is äbräzoltam egész 
valôjäban, még pedig az egyiket felülrôl nézve, a mäsikat pedig felforditva — Clusius szerint skarlât- 
vôrôs, de én nem lâttam ily erôs vôrôset, — husvôrs bôre volt az enyémnek én gyapjas 
gombänak nevezem — karimäja nagyon be van kunkorodva, lemezei halvänyvorôsek, mint a 
Pradelli-nél. À mennyire utäna järhattam ez a Ssv-gomba, melyet hajdan a patikäriusok ârultak, — 
azt tartottäk — hogy ezeknek az a természetük, hogy fajtalansägra gerjesstenck: e végb6l mint 
szerelemkeltôk hasznälatban is voltak. 
Frs Epicr. p. 33. Agaricus imbricatus. Clus. esc. gen. X. sp. 1! (tandem certe exposita, male 
hactenus cum A. torminoso — Clus. pernic. g. XXI, ex iconis habitu confusa, sed descr. manifesta 
et similitudinem summam cum À. albo-brunneo esc. gen. XX. sp. 1. expressis verbis notat). 
KALCHBRENNER p. 19. X. 1. Rauche Hirschling. Sterb. 6. C. — Ag. (Trichol.) imbricatus. Fr. 
ReICHARDT p. 157 (13). Agaricus imbricatus Fr. Fung. escul. gen. X. spec. 1. Clus. hist. IL. 268. 
cum icon. Sterb. Theatr. 71. t. 6. C. ; 
BRITZELMAYR p. 47—48. Agaricus imbricatus Fr.; St. 6 C, C. Beide Abbildungen sind den 
unzweïfelhaft den A. #mbricatus vorstellenden Figuren in Crus. X. gen. esc. fung. 1. spec. nach- 
gezeichnet. (Frres: Lactarius lorminosus ; mehrere andere A.: w. o.) Kickx p. 406! 
Saccarpo Sylloge V. p. 101-—102. Tricholoma imbricatum Fr. Fungi silvestres cervini J. Bauh. 
Clus. escul. gen. X. spec. 1. 
A Tricholoma imbricatumhoz (Cooke Illustr. I. PI. 60) nem hasonlit. 
À Lactaria rufa Scopolire emlékeztet, de ennek tantum margo involutus villosus (Saccardo 
Sylloge V. p. 442). Inkäbb: 
Lactaria lilacina Lasch. 
BRESADOLA is (in litt.) ennek tartja. (Cooke VII. PI. 998 A.) 
27. — Gen. X. escul. 2. spec. Cod. 37. 
A mdsodik faj hosszabb nyéllel diszik, a nyél alksé része megvastagodott és mintha csak 
szegélye volna, kettesével ered egy tôrôl, vôrôsesbarnäs. Hist. cclxvn) (p. n. 8). 
À Cod. 37 t. X. Gen. efc. Schwarte Mierfchling 2 jelzést viseli Clusius kezétôl. 
STERBEECK (p. 79. No. 50. C. tab. 7) hiven lemäsolta a Cod. 37. mindkét äbräjit. 
— van CLusius de tweede van fijne tiende, — In’t jaer 1666. den 17. Mey heb ick defe gevon- 
den — nochtans heb ick defe mede gaende twee figuren uyt den ghefchilderden boeck van CLusius 
ghetrocken, alfoo die meer ghelijckenis hadden, als de mijne die ick naer het leven had getee- 
ckent. — Defe comen altijdt twee te famen, — waerom ick haer de Tiveclinghen ghenaemt heb. — 
haer hoeyken is in de breede onderhalven duym breet, met een bruyn, root en geil ghemenght 
coleur, feer glat en flibberachtigh: — berigheyt met eenen fekeren dauw oft dons bedeckt is, het 
welck met de handt af-ghevaeght fijnde. — Van onder heeft fy bruyne geile ftrepen, de welcke 
noch plues noch mergh fin: even wel ist als rechte vafte leire koordekens, de welcke den randt 
van den hoet naer fick doen om-booghen en intrecken. Den ftele — want onder hebben fy een 
boordeken met een bruyn root coleur, wat lichter geil als den hoet boven is: onder defen boort 
hebben fy jeder een ftomken, het welck haer dient als eenen te famen oorfpronck van haer 
voorts-comen, het welck fwart aerd-achtigh is. 
— ez a Clusius 10-ikének mäsodik faja, — taliltam 1666 mäjus 17. — de mégis ezt a két 
mellékelt képet Clusius képes kôünyvébôl vettem, mert inkäbb hasonlitanak (az eleven gombähoz) 
semmint az én rajzaim, melyek élet utän készültek. — Ezek mindig pârosan teremnek -— miért 
Thkreknek neveztem el 6ket. — kalapja mäsfél hüvelyk széles barna, vôrôs és särgäval kevert a 
szine, igen sima és nyälkäs — bizonyos harmattal vagy pihével boritott, melyet a kézzel nagyon 
kônnyen le lehet tôrülni. — Alulrél barnässärga csikokat visel, melyek sem lemezek, sem likacsok, 
azonban: mintha vékony zsinegek volnänak, melyek a kalap karimäjätol befelé huzodnak — à 
(64) 
